У х в а л а 
 
30 листопада2020 року
м. Київ
 
справа № 307/3541/14-ц
провадження № 61-4957св19
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:
 
Штелик С. П. (суддя-доповідач), Калараша А. А., Петрова Є. В.,  
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу  ОСОБА_1 на ухвалу Тячівського районного суду Закарпатської області від 23 квітня 2018 року під головуванням судді Чопик В. В. та постанову Закарпатського апеляційного суду від 31 січня 2019 року у складі колегії суддів: Фазикош Г. В., Кожух О. А., Куштана Б. П.,   
 
учасники справи:
заявник - ОСОБА_1 , 
 
В С Т А Н О В И В:
 
У грудні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд у  зв?язку з нововиявленими обставинами рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 02 квітня 2015 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Нижньоапшанської сільської ради Тячівського району Закарпатської області, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про визнання недійсним та скасування свідоцтва про право власності на нерухоме майно та визнання недійсним договору дарування житлового будинку.
Ухвалою Тячівського районного суду Закарпатської області від 23 квітня 
2018 року відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні заяви про перегляд у  зв?язку з нововиявленими обставинами рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 02 квітня 2015 року.
 
Постановою Закарпатського апеляційного суду від 31 січня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, ухвалу Тячівського районного суду Закарпатської області від 23 квітня 
2018 року - залишено без змін.
У касаційній скарзі, поданій у березні 2019 року до Верховного Суду, 
ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржені судові рішення та відмовити у задоволенні позову.    
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права. 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи. 
З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою                       статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду, 
У Х В А Л И В:
Справу за касаційною скаргою  ОСОБА_1 на ухвалу Тячівського районного суду Закарпатської області від 23 квітня 2018 року під головуванням судді Чопик В. В. та постанову Закарпатського апеляційного суду від 31 січня 2019 року у складі колегії суддів: Фазикош Г. В., Кожух О. А., Куштана Б. П., призначити до судового розгляду у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.   
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                    С. П. Штелик
 
                                                                                                               А. А. Калараш  
 
                                                                                                               Є. В. Петров