ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2020 року 
м. Київ
справа № 522/441/18
адміністративне провадження № К/9901/12883/19
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого - Тацій Л.В., 
суддів: Рибачука А.І., Стеценка С.Г., -
розглянув у попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі - Управління ДАБК) на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23    жовтня 2018 року (прийняте судом у складі судді Вовченко О.А.) та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 12 березня 2019 року (ухвалену судом у складі: головуючого судді Семенюка Г.В., суддів: Потапчука В.О., Шляхтицького О.І.) у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління ДАБК про визнання протиправними та скасування постанов та наказу, зобов`язання вчинити певні дії, -
ВСТАНОВИВ:
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
У травні 2018 року до Одеського окружного адміністративного суду від Приморського районного суду міста Одеси на підставі ухвали від 27 березня 2018 року надійшла справа №  522/441/18 за позовом ОСОБА_1 до Управління ДАБК, провадження у якій відкрито ухвалою Приморського районного суду міста Одеси від 30 січня 2018 року.
ОСОБА_1 , з урахуванням уточнення позовних вимог, просила:
- визнати протиправною та скасувати постанову Управління ДАБК №685/17 від 28.12.2017 по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 ;
- визнати протиправною та скасувати постанову Управління ДАБК №686/17 від 28.12.2017 по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 ;
- визнати протиправною та скасувати постанову Управління ДАБК №687/17 від 28.12.2017 по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 ;
- визнати протиправним та скасувати наказ Управління ДАБК №01-31/536 від 20.12.2017;
- зобов`язати Управління ДАБК зареєструвати декларацію про готовність об`єкта до експлуатації квартири АДРЕСА_1 , замовник будівництва ОСОБА_1 .
Короткий зміст рішень судів першої й апеляційної інстанцій
Одеський окружний адміністративний суд рішенням від 23 жовтня 2018 року позов задовольнив.
Визнав протиправною та скасував постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №685/17 від 28.12.2017 року по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 .
Визнав протиправною та скасував постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №686/17 від 28.12.2017 року по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 .
Визнав протиправною та скасував постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №687/17 від 28.12.2017 року по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 .
Визнав протиправним та скасував наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №01-31/536 від 20.12.2017 року.
Зобов`язав Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради вирішити питання про реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації квартири АДРЕСА_1 , замовник будівництва ОСОБА_1 .
П`ятий апеляційний адміністративний суд постановою від 12 березня 2019 року рішення суду першої інстанції залишив без змін.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції, з рішенням якого погодився і суд апеляційної інстанції, зазначив, що позивачем до суду надано належні докази здійснення авторського та технічного нагляду за будівництвом реконструкцією квартири АДРЕСА_1 . та дійшов висновку про протиправність прийнятих Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради постанов № 685/17, № 686/17 та № 687/17 по справі про адміністративне правопорушення, а також про протиправність прийнятого наказу №01-13/536ДАБК від 20.12.2018 року про скасування реєстрації декларації про початок будівельних робіт № ОД 08212195471 від 19.10.2012 року та повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт № ОД10212519251 від 27.12.2012 року.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
06 травня 2019 року Управління ДАБК звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою, у якій просить судові рішення, постановлені у цій справі, скасувати та передати справу до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.
У скарзі зазначає, що судами неправильно встановлено фактичні обставини справи та застосовано норми матеріального права, допущено порушення норм процесуального права, що потягло прийняття необґрунтованих судових рішень.
Посилається на те, що журнал авторського нагляду на об`єкті будівництва відсутній, отже, не забезпечено авторського нагляду за будівництвом.
Відповідний сертифікат, передбачений статтею 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» не надано ані в момент здійснення перевірки, ані суду, що дає підстави критично ставитись до того, що суд вважає наче належні докази здійснення авторського та технічного нагляду надано.
Зазначає, що відповідач повернув декларацію позивачу простою кореспонденцією.
Перевіркою встановлено, що реконструйована квартира експлуатується, але відсутня інформація щодо реєстрації документів, які б засвідчували прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту.
Суди не врахували, що відповідач не має інформації про дату набрання законної сили ухвали Приморського районного суду міста Одеси від 28.11.2012 у справі №  1522/26845/12, не зміг отримати цю інформацію і суд з відкритого реєстру судових рішень.
Суд не врахував доводи відповідача про обов`язковість експертизи.
У відзиві на касаційну скаргу позивач просить залишити її без задоволення, а судові рішення - без змін.
ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 травня 2019 року визначено такий склад колегії суддів: головуючий суддя Гімон М.М., судді: Мороз Л.Л., Бучик А.Ю.
Відповідно до повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 травня 2019 року на підставі розпорядження заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 22 травня 2019 року №  416/0/78-19 визначено новий склад колегії суддів: головуючий суддя Тацій Л.В., судді: Рибачук А.І., Стеценко С.Г., справу  передано головуючому судді.
Верховний Суд ухвалою від 01 липня 2019 року відкрив касаційне провадження.
СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
19 жовтня 2012 року замовник ОСОБА_2 зареєстрував в Інспекції ДАБК в Одеській області декларацію про початок виконання будівельних робіт №ОД 08212195471 з реконструкції квартири АДРЕСА_2 без зміни геометричних розмірів та без зміни цільового призначення за адресою: АДРЕСА_3 . У вказаній декларації зазначено, що технічний нагляд здійснює інженер технагляду - ОСОБА_3 НОМЕР_1 , проектна документація  розроблена ПП "ЮФ "ІВК ТА ПАРТНЕРИ" під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_4 . Категорія складності ІІ, експертиза проекту будівництва не вимагається, відповідальна особа проектувальника, що здійснює авторський нагляд - ОСОБА_4 .
14 грудня 2017 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на підставі розпорядчого документу від 29.06.2017 року №01-13/251ДАБК та посвідчення (направлення) від 06.12.2017 року №001352 було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: реконструкція квартири за адресою: АДРЕСА_4 , за результатами якої було складено акт №001352.
14 грудня 2017 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та статей 254, 255 та 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення складено протоколи про адміністративне правопорушення, яким за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті «реконструкція квартири за адресою: АДРЕСА_4 » виявлено порушення частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13 квітня 2011 року, частини першої статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та пункту 2 Порядку № 903 від 11.07.2007.
28 грудня 2017 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контрою Одеської міської ради за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 на підставі протоколів від 14 грудня 2017 року винесено постанови № 685/17 по справі про адміністративне правопорушення, яким ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.  9 ст.  96 КУпАП та накладено штраф у сумі 10  200,00 грн, № 686/17 по справі про адміністративне правопорушення, яким ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.  12 ст.  96 КУпАП та накладено штраф у сумі 20  400, 00 грн, № 686/17 по справі про адміністративне правопорушення, яким ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.  13 ст.  96 КУпАП та накладено штраф у сумі 17  000, 00 грн.
Окрім цього, 14.12.2017 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2008 року №  553 за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті «реконструкція квартири за адресою: АДРЕСА_4 » ОСОБА_1 видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагається: 1) оформити виконавчу документацію у відповідності до вимог законодавства та державних будівельних норм у термін до 29.12.2017; 2) провести експертизу проектної документації у термін до 14.01.2018; 3)  ввести реконструйований об`єкт в експлуатацію у термін до 14.01.2018.
Також, 20 грудня 2018 року Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради прийняло наказ №01-13/536ДАБК про скасування реєстрації декларації про початок будівельних робіт №  ОД 08212195471 від 19.10.2012 та повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт №ОД 10212519251 від 27.12.2012, яким наказано:
1. Скасувати декларацію про початок виконання будівельних робіт № ОД 08212195471 від 19.10.2012 року «Реконструкція квартири АДРЕСА_2 без зміни геометричних розмірів та без зміни цільового призначення за адресою: АДРЕСА_3 », замовник - ОСОБА_2 ;
2. Скасувати повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт № ОД 10212519251 від 27.12.2012 року «Реконструкція квартири АДРЕСА_2 без зміни геометричних розмірів та без зміни цільового призначення за адресою: АДРЕСА_3 »;
3. Забезпечити невідкладне направлення до Державної архітектурно-будівельної інспекції України копії наказу для виключення запису про реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт № ОД 08212195471 від 19.10.2012 «Реконструкція квартири АДРЕСА_2 без зміни геометричних розмірів та без зміни цільового призначення за адресою: АДРЕСА_3 » та повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт № ОД 10212519251 від 27.12.2012 «Реконструкція квартири АДРЕСА_2 без зміни геометричних розмірів та без зміни цільового призначення за адресою: АДРЕСА_1 єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.
Не погоджуючись із вищевказаним, позивач звернувся до суду.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у межах доводів касаційної скарги перевірив постановлені у цій справі судові рішення, обговорив доводи касаційної скарги і дійшов висновку про таке.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Частина четверта статті 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлює, що заходи контролю здійснюються також - органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду).
Згідно із визначенням, закріпленим у частині першій статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Основними складовими вихідних даних є, зокрема містобудівні умови та обмеження (частина перша статті 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").
Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника (частина третя статті 29 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності").
Розроблення проектної документації регулюється статтею 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", яка встановлює, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.
Стаття 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" унормовує, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Відповідно до частини 8 статті 36 вказаного Закону замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.
Процедура виконання будівельних робіт визначена Порядком виконання будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 за № 466 (у редакції, чинній на момент реєстрації декларації про початок будівельних робіт №  ОД 08212195471; далі - Порядок №  466).
Згідно з пунктами 1, 5 Порядку № 466 підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень. Підготовчі роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію, а також після подання Держархбудінспекції або її територіальному органу (далі - Інспекція) повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, крім винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень, або отримання зареєстрованої декларації про початок виконання підготовчих робіт.
Відповідно до пункту 8 Порядку № 466 замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві до Інспекції два примірники декларації за формою згідно з додатком 2. Один примірник декларації після проведення реєстрації повертається замовнику, другий - залишається в Інспекції, яка її зареєструвала. Замовник згідно із законом відповідає за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації.
Відповідно до пункту 9 Порядку № 466 Інспекція протягом п`яти робочих днів з дня надходження до неї декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та вносить їх до єдиного реєстру.
Відповідно до пункту 11 даного Порядку, замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданих ним повідомленні, декларації, за виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Відповідно до пункту 13 Порядку №  466 повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення)     подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.
Згідно з абзацом 2 пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок №  553), під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
Отже, державний архітектурно-будівельний контролю проводиться органами державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах будівництва, щодо якого були виявлені порушення містобудівного законодавства.
Відповідно до пунктів 5, 7 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Пунктами 12 та 13 Порядку № 553 встановлено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час його здійснення зобов`язані, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, а суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з відповідним актом перевірки, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення.
Пунктом 17 Порядку № 553 встановлено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.
Під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз`яснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов`язки, передбачені Законом та цим Порядком (пункт 14 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності).
Пунктом 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлено, що справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.
Доказів повернення позивачу декларації про початок виконання будівельних робіт №ОД 08212195471 від 19.10.2012 року до суду не надано.
Відповідно до пункту 14 Порядку № 466 у разі коли право на будівництво об`єкта передано іншому замовнику або змінено осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, замовник протягом трьох робочих днів звертається до Інспекції, яка зареєструвала декларацію, з повідомленням про зміну даних у зареєстрованій декларації за формою згідно з додатком 3. Повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації складається у двох примірниках. Один примірник зазначеного повідомлення надсилається до Інспекції і у разі надходження до неї є невід`ємною частиною зареєстрованої декларації, а другий залишається у замовника. Виконання підготовчих робіт без подання такого повідомлення не може продовжуватися. У разі зміни генерального підрядника чи підрядника (якщо підготовчі роботи здійснюються без залучення субпідрядників) замовник повідомляє Інспекції про такі зміни листом.
Згідно з частиною 6 статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі якщо право на будівництво об`єкта передано іншому замовнику або змінено осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, а також у разі коригування проектної документації на виконання будівельних робіт в установленому законодавством порядку, замовник протягом трьох робочих днів повідомляє про такі зміни відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю.
Тобто, інформацію про внесення змін до декларації про початок виконання будівельних робіт, повинна була бути повідомлена позивачем до Інспекції ДАБК в Одеській області протягом трьох днів з моменту зміни замовника будівництва.
Суди встановили, що посилання контролюючого органу в акті перевірки на подання ОСОБА_1 повідомлення № ОД 10212519251 про зміну даних в зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт № ОД 08212195471 від 19.10.2012 лише 27.12.2012 є необґрунтованим, оскільки відповідачем в акті не зазначено, з якої дати набрала законної сили ухвала Приморського районного суду міста Одеса від 28.11.2012 по справі № 1522/26845/12, на підставі якої ОСОБА_1 отримала право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .
Інформації щодо дати набрання цією ухвалою законної сили в Єдиному державному реєстрі судових рішень немає. Отже, вказане твердження відповідача є припущенням, оскільки згідно з частиною першою статті 223 Цивільного процесуального кодексу України (в редакції, чинній на момент винесення ухвали) рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Щодо твердження відповідача про відсутність проведення обов`язкової експертизи, слід зазначити таке.
Відповідно до статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (у редакції, чинній на момент реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт №  ОД 08212195471) експертиза проектів будівництва проводиться в установленому Кабінетом Міністрів України порядку експертними організаціями незалежно від форми власності, які відповідають критеріям, визначеним центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури. При цьому до проведення експертизи залучаються (в тому числі на підставі цивільно-правових договорів) експерти з питань санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, які пройшли професійну атестацію, що проводилася із залученням представників відповідних центральних органів виконавчої влади, та отримали відповідний кваліфікаційний сертифікат. Порядок проведення професійної атестації таких експертів встановлюється Кабінетом Міністрів України. Експертиза проектів будівництва об`єктів IV і V категорій складності, що споруджуються за рахунок бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, здійснюється експертною організацією державної форми власності (частина друга). Не підлягають обов`язковій експертизі проекти будівництва об`єктів I-III категорій складності (частина третя).
Згідно з пунктом 4 вказаної статті обов`язковій експертизі підлягають проекти будівництва об`єктів, які: 1) належать до IV і V категорій складності, - щодо додержання нормативів з питань санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, міцності, надійності, довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення; 2) споруджуються на територіях із складними інженерно-геологічними та техногенними умовами, - в частині міцності, надійності та довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення; 3) споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, - щодо кошторисної частини проектної документації.
Пунктом 10 Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 травня 2011 року №  560 (у редакції, чинній на момент реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт №ОД 08212195471; далі - Порядок №  560) визначено, що обов`язковій експертизі підлягають проекти будівництва об`єктів, що належать до IV і V категорії складності. За рішенням замовника будівництва може проводитися також експертиза інших проектів будівництва.
Оскільки, як встановлено судами, об`єкт «Реконструкція квартири АДРЕСА_2 без зміни геометричних розмірів та без зміни цільового призначення за адресою: АДРЕСА_3 » відноситься до ІІ категорії складності (СС1), що сторонами не оспорюється, відповідачем до суду не надано доказів на підтвердження обов`язковості проведення позивачем експертизи проектної документації, відтак суди дійшли обґрунтованого висновку про те, що проект реконструкції квартири АДРЕСА_1 не підлягав обов`язковій експертизі.
Також, відповідач стверджує, що ОСОБА_1 не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду за будівництвом за адресою: АДРЕСА_4 , на що суди зазначили таке.
Згідно зі статтею 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд. Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником. У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 року №  903 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) затверджено Порядок здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, який визначає механізм здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств) (пункт 1); та порядок здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, який визначає механізм здійснення технічного нагляду під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств (пункт 1).
Судами встановлено, що 28 грудня 2018 року Управлінням ДАБК за вх.№01-18/387-н/в отримано заяву представника ОСОБА_1 з доданими до неї: копією доручення № 2; копією договору про здійснення авторського нагляду; копію договору про здійснення технічного нагляду; довіреність представника.
Так, позивачем до суду першої інстанції надано договір надання послуг з технічного нагляду від 22.09.2012 року, укладений між ОСОБА_2 (замовник) та ОСОБА_3 (виконавцем), згідно з умовами якого замовник доручає, а виконавець зобов`язується здійснювати технічний нагляд за реконструкцією квартири АДРЕСА_1 (п.1.1).
17 вересня 2018 року ОСОБА_2 (довіритель) та СПД ФО ОСОБА_4 (повірений) уклали договір доручення № 2, за умовами якого повірений зобов`язується вчинити від імені та за рахунок довірителя повний комплекс дій щодо здійснення авторського нагляду за будівництвом реконструкцією квартири АДРЕСА_1 (п.1.1).
У свою чергу СПД ФО ОСОБА_4 (замовник) та ОСОБА_5 (виконавець) 23 вересня 2012 року уклали договір з надання послуг авторського нагляду, згідно п.1.1 якого замовник доручає, а виконавець зобов`язується здійснювати авторський нагляд за будівництвом реконструкцією квартири АДРЕСА_1 .
Тобто, позивачем до суду надано належні докази здійснення авторського та технічного нагляду за будівництвом реконструкцією квартири АДРЕСА_1 .
Доводи відповідача, про те, що замовником будівництва ОСОБА_1 проводилась експлуатація реконструйованого об`єкту, не введеного в експлуатацію, є необґрунтованими, оскільки жодних доказів на підтвердження вказаного факту відповідачем суду не надано. Фотоматеріали, на які посилається у касаційній скарзі відповідач, в матеріалах справи відсутні.
З огляду на викладене, суди першої та апеляційної інстанцій належним чином проаналізували норми матеріального права, що регулюють спірні правовідносини,  ретельно дослідили докази у справі, повно та всебічно з`ясували обставини справи та дійшли обґрунтованого висновку про протиправність прийнятих Управлінням ДАБК постанов № 685/17, № 686/17 та № 687/17 по справі про адміністративне правопорушення, а також про протиправність прийнятого наказу № 01-13/536ДАБК від 20.12.2018 року про скасування реєстрації декларації про початок будівельних робіт № ОД 08212195471 від 19.10.2012 року та повідомлення про зміну даних у зареєстрованій декларації про початок виконання будівельних робіт №  ОД10212519251 від 27.12.2012 року.
В аспекті наведеного слід зазначити, що відповідно до статті 341  Кодексу адміністративного судочинства України, у редакції чинній до 08 лютого 2020  року, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
Доводи касаційної скарги зводяться до переоцінки доказів, наданих судами попередніх інстанцій, та не спростовують їх висновків.
Враховуючи наведене, Суд визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень, внаслідок чого касаційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін.
З огляду на викладене, керуючись пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15   січня 2020 року №  460-ІХ "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ", статтями 341- 343, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, -
постановив:
Касаційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2018 року та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 12 березня 2019 року -   без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Головуючий                                                                                Л.В. Тацій
Судді          :                                                                              А.І. Рибачук
                                                                                                  С.Г. Стеценко