КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

 

Справа № 753/15321/18                                                                                               Головуючий у І інстанції Цимбал І.К.
Провадження №22-ц/824/6110/20                                                       Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О.
 
ПОСТАНОВА
Іменем України
 
21 жовтня 2020 рокуКиївський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розглядуцивільних справ: 
 
судді-доповідача Таргоній Д.О.,
суддів: Голуб С.А., Ігнатченко Н.В.,
за участі секретаря Сакалоша Б.В.,
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 30 січня 2019 року за заявою ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дарницького районного суду м. Києва від 07 серпня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до театрально-видовищного закладу культури «Київський академічний театр юного глядача на Липках», третя особа: ОСОБА_2 , про поновлення на роботі, стягнення заробітної плати, визнання наказу незаконним та його скасування,
 
УСТАНОВИВ:
 
Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 07 серпня 2017 року у позові ОСОБА_1 до театрально-видовищного закладу культури «Київський академічний театр юного глядача на Липках» про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, визнання незаконним та скасування наказу про оголошення догани відмовлено.
Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 15 листопада 2017 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 відхилено, рішення Дарницького районного суду м. Києва від 07 серпня 2017 року залишено без змін.
Постановою Верховного Суду від 30 травня 2018 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення Дарницького районного суду м. Києва від 07 серпня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 15 листопада 2017 року залишено без змін.
07 серпня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва із заявою про перегляд рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.
Заява мотивована тим, що під час розгляду даної справи по суті не була відомою обставина, яка з`явилась після розгляду іншої цивільної справи за позовом  ОСОБА_1 до відповідача про стягнення середнього заробітку за час затримки видачі трудової книжки. Так, під час ухвалення судового рішення Печерськимрайонним судомм. Києва від 21 травня 2018 року встановлено, що  ОСОБА_1 перебував у трудових відносинах з ТВЗК «Київський академічний театр юного глядача на Липках» за безстроковим трудовим договором у період з 16 серпня 2016 року до 19 січня 2017 року та був звільнений за ініціативою відповідача 19 січня 2017 року на підставі наказу,з яким йогоознайомили 01 лютого 2017 року.
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 30 січня 2019 рокуу задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд рішення Дарницького районного суду м. Києва від 07 вересня 2017 року у справі за позовом    ОСОБА_1  до театрально-видовищного закладу культури «Київський академічний театр юного глядача на Липках», третя особа: ОСОБА_2 , про поновлення на роботі, стягнення заробітної плати, визнання наказу незаконним та його скасування відмовлено.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу суду та передати справу до суду першої інстанції, посилаючись на неповноту зясування обставин справи, порушення норм процесуального та матеріального права.
Зокрема, в доводах апеляційної скарги зазначав, що не погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що обставини, на які посилається заявник, не є нововиявленими в розумінні статті 423 ЦПК України.
На його думку, суд залишив поза увагою належний доказ - рішення Печерського районного суду м. Києва від 21 травня 2018 року, якого на час розгляду справи, що переглядається, не існувало, відтак не було доступним, як доказ. Цим рішенням встановлено наступні обставини:
- з наказом від 19 січня 2017 року № 13-к «Про звільнення» відповідач ознайомив його не в день звільнення, а лише 01.02.2017 року;
- відповідач не провів розрахунку з позивачем у день звільнення, трудову книжку не видав, а видав її лише 01.02.2017 року;
- з 20 січня по 01 лютого 2017 року, з вини відповідача, позивач перебував у вимушеному прогулі, пов`язаному із затримкою видачі трудової книжки.
09 квітня 2019 року ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції подано заяву про винесення окремої ухвали щодо допущених суддею Дарницького районного суду м. Києва Трусовою Т.О.  порушень норм процесуального права, зокрема частини 2 статті 427 ЦПК України, при розгляді заяви.
Постановою Київського апеляційного суду від 22 травня 2019 року апеляційну скаргу  ОСОБА_1  задоволено частково.
Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 30 січня 2019 року скасовано та постановлено нове судове рішення. У задоволенні заяви  ОСОБА_1 про перегляд рішення за нововиявленими обставинами відмовлено. У задоволенні заяви  ОСОБА_1 про постановлення окремої ухвали відмовлено.
Постановою Верховного Суду від 30 січня 2020 року касаційну скаргу  ОСОБА_1  задоволено частково. Постанову Київського апеляційного суду від 22 травня 2019 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
Скасовуючи постанову апеляційної інстанції, Верховний Суд зробив висновок про те, що ухвалюючи оскаржуване судове рішення, апеляційний суд, в порушення вимог частини 1 статті 372 ЦПК України, розглянув справу без належного повідомлення ОСОБА_1 про дату, час тамісце розгляду справи, причин неявки в судове засідання не з`ясував, чим порушив вимоги статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права особи на справедливий судовий розгляд.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 04 березня 2020 року справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи на 01 квітня 2020 року.
01.04.2020 року у зв`язку із запровадженням із 12 березня 2020 року на території України карантину згідно з постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» від 11.03.2020 року, з урахуванням рішення Постійної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (протокол № 9 від 11.03.2020 року), рішення Ради суддів України від 17 березня 2020 року № 19, з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, дану справу було знято з розгляду та призначено судове засідання на 17 червня 2020 року.
Судова повістка, яка направлялась апелянту ОСОБА_1 за адресою, зазначеною останнім у позовній заяві, заяві про перегляд рішення за нововиявленими обставинами та у апеляційній скарзі, повернулась до апеляційного суду без вручення із відміткою «за зазначеною адресою не проживає» (том 2 а.с. 200)
У зв`язку із неявкою сторін 17.06.2020 року у судове засідання, розгляд справи було відкладено на 08 липня 2020 року.
Судова повістка, яка направлялась апелянту ОСОБА_1 за адресою, зазначеною останнім у матеріалах справи, повернулась до апеляційного суду без вручення із відміткою «за закінченням терміну зберігання» (том 2 а.с. 209)
У зв`язку із неявкою апелянта ОСОБА_1 розгляд справи було відкладено на 09.09.2020 року.
Судова повістка, яка направлялась апелянту ОСОБА_1 за адресою, зазначеною останнім у матеріалах справи, повернулась до апеляційного суду без вручення із відміткою «за закінченням терміну зберігання» (том 2 а.с.211).
У зв`язку із неявкою апелянта ОСОБА_1 розгляд справи було відкладено на 21.10.2020 року.
В судове засідання, призначене на 21 жовтня 2020 року ОСОБА_1 не з`явився. Рекомендоване повідомлення про вручення судової повістки, яка була направлена на адресу заявника16.09.2020 року згідно даних реєстру на відправлення рекомендованої кореспонденції Київського апеляційного суду, на день розгляду справи до суду не надходило.
Вирішуючи питання про можливість розгляду справи у відсутності ОСОБА_1 , суд апеляційної інстанції враховує наступне.
Згідно рішення ЄСПЛ у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 року, в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції. Крім того, в своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Відповідно до ч.ч.1, 2, п.10 ч.3 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Однією з основних засад здійснення цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом.
Окрім того, розгляд справи упродовж розумного строку є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, про що неодноразово вказував у своїх рішенням Європейський суд з прав людини.
Незважаючи на те, що заявник ОСОБА_1  був ініціатором даного судового процесу, вважаючи, що його права були порушені, в подальшому свідомо нехтував своїми процесуальними правами та обов`язками, не з`являючись у судові засідання, не цікавлячись рухом справи у суді апеляційної інстанції.
З огляду на викладене, керуючись положеннями частини 2 статті 372 ЦПК України, та з метою дотримання передбачених законом розумних строків розгляду справи, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду справи за відсутності апелянта, а причинийого неявкив судове засідання визнати неповажними.
Представник відповідача та третя особа, які з`явились в судове засідання, заперечували проти задоволення апеляційної скарги, просили залишити без змін ухвалу суду першої інстанції, посилаючись на необґрунтованість доводів заявника щодо існування передбачених законом підстав для перегляду судового рішення за ново виявленими обставинами.
За результатами нового розгляду, заслухавши пояснення осіб, що взяли участь у розгляді справи, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку про її частково задоволення з огляду на таке.
Відмовляючи у задоволенні заяви, суд першої інстанції виходив із того, що обставини, на які посилається заявник, не є нововиявленими і досліджувались під час судового розгляду.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду. 
Відповідно до частин 1, 2, 4, 5 статті 423 ЦПК України, рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.
Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:
1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;
2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі;
3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.
Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:
1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;
2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.
При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.
Аналогічні роз`яснення містяться в п.3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 30 березня 2012 року "Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами", згідно якого нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (ч.2 ст.361 ЦПК). Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених п.п.1,2 ч.2 ст.361 ЦПК, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі. Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.
Так, предметом розгляду у даній справі була правомірність звільнення позивача ОСОБА_1 з посади артиста драми вищої категорії «Київського академічного театру юного глядача на Липках».
При цьому, в ході розгляду даної справи судом було перевірено та встановлено наступні обставини.
Наказом від 19 січня 2017 року № 13-к ОСОБА_1 звільнений із займаної посади через відсутність на роботі більше трьох годин протягом робочого дня без поважних причин на підставі пункту 4 частини першої статті 40 КЗпП України.
Звертаючись до суду із вимогами про скасування наказу про звільнення та поновлення на роботі, позивач у тексті позовної заяви особисто зазначив, що був ознайомлений із наказом про звільнення 01 лютого 2017 року та того ж дня йому було видано трудову книжку.
Встановивши, що проведення службового розслідування та притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності проведено з дотриманням вимог закону, а також те, що позивач вчинив прогул без поважних причин, що є одноразовим грубим порушенням трудової дисципліни та умов трудового договору, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.
З таким висновком погодилися суди апеляційної та касаційної інстанцій.
Судами усіх інстанцій при розгляді вказаної справи також перевірено доводи позивача щодо безстроковості укладеного з ним трудового договору. 
За таких обставин, суд першої інстанції вірно відмовив у задоволенні заяви, пославшись на те, що наведені заявником обставини не є нововиявленими, оскількине містять усіх ознак нововиявлених обставин і відповідно не мають істотного значення і не впливають на законність ухваленого Дарницьким районним судом м. Києва рішення від 07 серпня 2017року та не спростовують його висновків.
В той же час, заслуговують на увагу доводи скаржника щодо наявності обов`язкових підстав для скасування ухвали суду першої інстанції, у зв`язку із розглядом заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами неповноважним складом суду.
З матеріалів справи вбачається, що рішення Дарницького районного суду м. Києва від 07 серпня 2017 року ухвалено під головуванням судді Трусової Т.О.
Заяву ОСОБА_1 про перегляд рішення Дарницького районного суду м. Києва від 07 серпня 2017 року розглянуто в складі головуючого судді Цимбал І.К.
Відповідно до ч. 1 ст. 427 ЦПК України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, що надійшла до суду, передається судді або колегії суддів, які визначаються у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу.
Згідно ч. 13 ст. 33 ЦПК України розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами здійснюється тим самим складом суду, який ухвалив рішення, що переглядається, якщо справа розглядалася суддею одноособово або у складі колегії суддів. Якщо такий склад суду сформувати неможливо, суддя або колегія суддів для розгляду заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами визначається в порядку, встановленому частиною першою цієї статті.
Таким чином, заява про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами розглянута неповноважним складом суду.
Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу розглянуто неповноважним складом суду.
З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів вважає, що ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 30 січня 2019 року підлягає скасуванню, з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні заяви    ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.
Вимога ОСОБА_1 про постановлення судом апеляційної інстанції окремої ухвали не підлягає задоволенню з огляду на відсутність підстав, передбачених ст.ст 262, 385 ЦПК України.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 374, 376, 380, 381, 382, 384 ЦПК України, апеляційний суд,
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Апеляційну скаргу ОСОБА_1  задовольнити частково.
Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 30 січня 2019 року скасувати та постановити нове судове рішення.
У задоволенні заяви  ОСОБА_1  про перегляд рішення за нововиявленими обставинами відмовити.
У задоволенні заяви  ОСОБА_1  про постановлення окремої ухвали відмовити.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
 
Повний текст постанови складено 26 жовтня 2020 року.
 
Суддя - доповідач                                                     Таргоній Д.О.
                                                                                                                          Судді:                                                                           Голуб С.А.
 
                                                                                     Ігнатченко Н.В.