ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

22 жовтня 2020 року 	м. Дніпро	справа № 340/2100/20	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Сафронової С.В. (доповідач),
                               суддів:  Чередниченка В.Є., Чепурнова Д.В.,        

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Фермерського господарства "Еліт-Агро 2015" на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17.08.2020 року в адміністративній справі №340/2100/20 за позовом  Фермерського господарства "Еліт-Агро 2015" до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,- 

                                                    В С Т А Н О В И В:

          ФГ “Еліт-Агро 2015”, в інтересах якого діє адвокат Гура К.В., звернулось до суду з позовною заявою, в якій просить: визнати протиправними та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Кіровоградській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 27.03.2020 р. №1503092/40132527 про відмову у реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 01.03.2020 року №2 до податкової накладної від 28.02.2020 р. №7; зобов`язати  Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних - розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 01.03.2020 року №2 до податкової накладної від 28.02.2020 р. №7 днем їх прийняття.
          Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17.08.2020 року позовну заяву залишено без розгляду.
          Не погоджуючись з таким судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права,  просить скасувати ухвалу суду та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
          Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог ст. 311 КАС України.
          Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.        
          Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, позивач не з`явився у судові засідання 04.08.2020 року та 17.08.2020 року про причини неявки не повідомив.
          Встановлено, що представником відповідача було подано клопотання про залишення позову без розгляду через повторну неявку в судове засідання.
          На підставі встановлених вище обставин, суд першої інстанції зазначив, що оскільки позивач не прибув у судове засідання 04.08.2020 року та 17.08.2020 року, не повідмив про причини неявки та не подав заяву про розгляд справи за його відсутності, тому позов підлягає залишенню без розгляду.
                  Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
          Згідно до п. 1, 2 ч. 3 ст. 205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки.
          Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
          Водночас, колегія суддів звертає увагу на те, що вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених зазначеними нормами процесуального закону, суд на підставі аналізу матеріалів справи та думки інших учасників справи повинен, серед іншого, дослідити питання можливості розгляду справи по суті за відсутності позивача, а також з`ясувати, чи не наполягає відповідач на розгляді справи по суті на підставі наявних у ній доказів.
          Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у своїй постанові від 19.09.2018 року у справі № 826/10538/17 (провадження № К/9901/54003/18).
          Відповідно до ч. 5  ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
          Колегія суддів зауважує, що матеріали справи не містять доказів щодо визнання судом явки позивача в судове засідання обов`язковою.
          З огляду на вищевикладене, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав про залишення позову без розгляду, у зв`язку з повторною неявкою Фермерського господарства "Еліт-Агро 2015 до судового засідання без поважних причин.
          За приписами ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
          У справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини зазначив, що «стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».
          У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13.01.2000 року та у рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28.10.1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
          Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції передчасно дійшов висновку про залишення адміністративного позову Фермерського господарства "Еліт-Агро 2015" без розгляду.
          Відповідно до вимог ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Отже, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів.
          Відповідно до статті 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи та порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
          Згідно із частиною 3 статті 312 КАС України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
          Враховуючи вище викладене, колегія судів приходить до висновку, що судом першої інстанції при прийнятті ухвали було неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, що призвело до її неправильного вирішення, а відтак, відповідно до ч.3 ст. 312, ст. 320 КАС України, - оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.
          Керуючись ст.ст. 311, 312, 315, 320, 321, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції, -

                                                      ПОСТАНОВИВ :

          Апеляційну скаргу Фермерського господарства "Еліт-Агро 2015" - задовольнити.
          Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17.08.2020 року в адміністративній справі №340/2100/20 - скасувати. Справу за позовом  Фермерського господарства "Еліт-Агро 2015" до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії- направити для продовження розгляду.
          Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
   
Головуючий - суддя                                                                      С.В. Сафронова 

                               суддя                                                                      В.Є. Чередниченко 

                               суддя                                                                      Д.В. Чепурнов 

Виготовлено з автоматизованої 
системи документообігу суду
Суддя                                                                                           С.В. Сафронова