П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

____________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

08 жовтня 2020 р.	м.Одеса	Справа № 540/2881/20	
Головуючий в 1 інстанції: Ковбій О.В.
          
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача Домусчі С.Д.
суддів: Семенюка Г.В., Шляхтицького О.І.,
за участю секретаря судового засідання – Тутової Л.С.
представника апелянта - Херсонської обласної організації Політичної Партії «Слуга Народу» - адвоката Бєлої Євгенії Юріївни
апелянта - Мальованого Петра Петровича
представника апелянта Мальованого П.П. – Кучми Надії Вікторівни 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційні скарги Херсонської обласної організації Політичної Партії «Слуга Народу» та ОСОБА_1 на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Генічеської міської територіальної виборчої комісії Херсонської області, третя особа - Херсонська обласна організація Політичної Партії «Слуга Народу», про визнання протиправною та скасування постанови № 22 від 29 вересня 2020 року, -
В С Т А Н О В И В:
           02 жовтня 2020 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з адміністративним позовом до Генічеської міської територіальної виборчої комісії Херсонської області (надалі Генічеська міська ТВК), в якому просив суд визнати протиправною та скасувати, як таку, що не відповідає вимогам законодавства, порушує виборчі права громадян, права та законні інтереси суб`єкта виборчого процесу, постанову Генічеської міської ТВК № 22 від 29 вересня 2020 року «Про реєстрацію кандидатів у депутати Генічеської міської ради Генічеського району Херсонської області, включених до єдиного та територіальних виборчих списків кандидатів у депутати від Херсонської обласної організації Політичної Партії «Слуга Народу», на перші вибори депутатів Генічеської міської територіальної громади та міського голови 25 жовтня 2020 року».
          В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що списки представником Херсонської обласної організації Політичної Партії «Слуга Народу» були подані до Генічеської місткої ТВК  26 вересня 2020 року о 15:52 год., а тому відповідач, за приписами Виборчого кодексу України, був зобов`язаний не розглядати подані документи, оскільки подання документів закінчується 24 вересня 2020 року.
          Також, позивач зазначив, що він, як кандидат зареєстрований у встановленому порядку, для участі у місцевих виборах, а саме кандидат у депутати Генічеської міської ради Генічеського району Херсонської області, включений до єдиного виборчого списку  від ПП «Партія Зелених України», має право на звернення до суду зі скаргою на рішення Генічеської міської ТВК.
Ухвалою Херсонського окружного адміністративного суду від 03 жовтня 2020 року, окрім іншого,  було залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет  спору, Херсонську обласну організацію Політичної Партії «Слуга Народу». 
Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2020 року був задоволений адміністративний позов ОСОБА_2 .
Визнана протиправною та скасована постанова Генічеської міської територіальної виборчої комісії Херсонської області від 29.09.2020 року №22 «Про реєстрацію кандидатів у депутати Генічеської міської ради Генічеського району Херсонської області, включених до єдиного та територіальних виборчих списків кандидатів у депутати від Херсонської обласної організації Політичної Партії «Слуга Народу» на перші вибори депутатів Генічеської територіальної громади та міського голови 25 жовтня 2020 року».
Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, Херсонська обласна організація Політичної Партії «Слуга Народу» (надалі ХООПП «Слуга Народу») подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2020 року та ухвалити нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 в повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт - ХООПП «Слуга Народу» послався на не повне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, що призвело до неправильного вирішення справи та порушення прав апелянта та до порушення прав громадян України, які оскаржуваною постановою Генічеської міської ТВК зареєстровані кандидатами у депутати, а саме до порушення права бути обраним до органів місцевого самоврядування.
          Не повним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи  апелянт вважає те, що суд першої інстанції залишив поза увагою доводи ХООПП «Слуга Народу», показання свідків - представника партії ОСОБА_3 та голови Генічеської міської ТВК - Тутова Ю.В. щодо обставин подання документів 24.09.2020 року о 23:59 год. членам Генічеської міської ТВК на реєстрацію, та різкого погіршення стану здоров`я представника ХООПП «Слуга Народу», який залишив документи на столі в приміщенні Генічеської міської ТВК, та був змушений звернутись за медичною допомогою.
Апелянт зазначає, що вказані обставин підтверджені не тільки показаннями свідків, а також і належними та допустимими доказами, наданими до суду. Подальші дії відповідача щодо завершення процедури прийняття документів та їх розгляду по суті з прийняттям оскаржуваної постанови, на думку апелянта, відповідають не тільки приписам Виборчого кодексу України, який на жаль не містить законодавчого врегулювання тієї ситуації, яка склалась під час подання документів на реєстрацію 24.09.2020 року, а й спрямовані на дотримання конституційного права громадян бути обраним до органів місцевого самоврядування. 
          Також, на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 04.10.2020 року була подана апеляційна скарга особою, яка не брала участі у справі, ОСОБА_1 , який просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 в повному обсязі.
          В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт ОСОБА_1 послався на те, що він, серед інших, під номером сім включений до єдиного та територіальних виборчих списків кандидатів у депутати ХООПП «Слуга Народу», а тому оскаржуваним рішенням вирішено безпосередньо і його право, зокрема конституційне право бути обраним до органів місцевого самоврядування.
Також, апелянт ОСОБА_1 послався на те, що Виборчим кодексом України не передбачена така підстава для відмови в реєстрації кандидатів у депутати, як порушення строку подання документів, посилаючись саме на яку, суд першої інстанції фактично відмовив у реєстрації кандидатів у депутати від ХООПП «Слуга Народу» з підстав не передбачених ВК України.
Зазначає апелянт ОСОБА_1 і про те, що суд першої інстанції не взяв до уваги те, що Генічеська міська ТВК не підійшла формально до вирішення питання щодо прийому і розгляду документів, врахувавши суспільний інтерес та право кожного бути обраним. При цьому апелянт посилався на постанову Верховного Суду  від 03.10.2020 року у справі № 855/61/20, в якій Верховний Суд наголосив, що дотримання вимог закону є беззаперечно важливим для принципу правової визначеності, проте таке дотримання повинно відповідати меті, установленій Законом, а перевірка дотримання цих норм не повинна зводитися до виключно формальних дій з боку органу, уповноваженого здійснювати контроль за дотриманням Закону, та позбавляти особу права бути обраним.
На думку апелянта ОСОБА_1 , суд першої інстанції, ухвалюючи оскаржуване рішення, припустився надмірного формалізму, залишивши поза увагою  конституційне право апелянта та ще 34-х кандидатів, а саме права бути обраними, в той час як Конституцією України та Конвенцією  про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема ст. 3 Протоколу Першого до Конвенції, гарантовані права особи, включаючи право голосу та право балотуватися на виборах, а також право громадянина висувати свою кандидатуру на виборах і, в разі обрання, обіймати посаду народного депутата. Гарантовані права і свободи є мінімальними для демократичної держави, яка її ратифікувала.  При цьому право на вільні вибори не має абсолютного характеру, наведене право особи може бути обмеженим, якщо це передбачено законом, проте таке обмеження повинно бути розумним і співрозмірним цілям й завданням закону.
Апелянт вважає, що суд першої інстанції при вирішення справи мав  переконатися, що умови, в ситуації що склалась, не звужують зазначені права до такої міри, що обмежують їх суть та позбавляють їх ефективності, не перевірив чи відповідають такі обмеження законній меті, чи є застосовані засоби співрозмірними.
          У встановлений апеляційним судом строк від позивача ОСОБА_2 надійшов відзив на апеляційні скарги, в якому ОСОБА_2 зазначив про безпідставність доводів апелянтів, оскільки  Виборчим кодексом України чітко встановлено, що ТВК не розглядає документи, якщо вони подані з порушенням строків, в той час як подання третьою особою документів з порушенням строків правильно встановлено судом першої інстанції та не спростовано доводами апелянтів. Також позивач зазначив, що належними та допустимими доказами беззаперечно було встановлено подання документів на реєстрацію саме 26 вересня 2020 року та подання цих документів не ОСОБА_4 , а ОСОБА_5 .. Зазначив позивач також і про те, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що подання документів на реєстрацію є разовою дією та не може розпочатись 24 та закінчитися 26 вересня  2020 року, проте як дія не доведена до кінця є лише наміром, який не породжує правових наслідків.
Апеляційний суд, заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції вважає, що апеляційні скарги підлягають задоволенню за таких підстав.
Суд встановив, що Постановою від 15.07.2020 № 795-ІХ «Про призначення чергових місцевих виборів у 2020 році» Верховна Рада України призначила чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів на неділю, 25 жовтня 2020 року.
08.08.2020 року постановою Центральної виборчої комісії № 160 «Про перші вибори депутатів сільських, селищних, міських рад територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів 25 жовтня 2020 року» у зв`язку з прийняттям Верховною Радою України постанови від 17.07.2020 № 807-ІХ «Про утворення та ліквідацію районів», призначено перші вибори депутатів сільських, селищних, міських рад територіальних громад і відповідних сільських, селищних, міських голів на неділю, 25 жовтня 2020 року, а постановою від 14.08.2020 № 176 «Про призначення перших виборів депутатів районних рад на 25 жовтня 2020 року» - перші вибори депутатів районних рад.
06.07.2020 року згідно із відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань зареєстровано Херсонську обласну організацію Політичної Партії «Слуга Народу» (номер запису: 14991020000023449).
Відповідно до матеріалів справи, згідно із заявами по суті  спору, та відповідно до показів свідків, допитаних в судовому засіданні судом першої інстанції, також  встановлено, що 24.09.2020 року о 23:58 - 23:59 год. представник ХООПП «Слуга Народу» - Лучко Юліан Вікторович з`явився до приміщення Генічеської міської ТВК з наміром подати документи для реєстрації кандидатів у депутати Генічеської міської ради Генічеського району Херсонської області. Під час перебування в приміщенні самопочуття представника погіршилось, у зв`язку з чим він залишив приміщення (а.с. 55).
26.09.2020 року документи щодо реєстрації кандидатів у депутати Генічеської міської ради були подані до Генічеської міської ТВК представником ХООПП «СН» - Парицьким О.В., із посиланням на ситуацію  яка склалась 24.09.2020 року  та відмовою членів Генічеської міської ТВК  прийняти документи 25.09.2020 року (а.с. 38, 55, 62, 63).
Також про те, що представник ХООПП «Слуга Народу» - Лучко Юліан Вікторович 24.09.2020 року прибув до приміщення Генічеської міської ТВК з наміром подати документи для реєстрації кандидатів у депутати Генічеської міської ради Генічеського району Херсонської області, зазначено у відзиві Генічеської міської ТВК на позов, до якого додані відповіді докази – копії довідки медичного закладу, відповідно до якої ОСОБА_3 , 25.09.2020 року о 03:15 год. звернувся до приймального відділення Генічеської центральної районної лікарні з діагнозом гіпертонічний криз; копії заяви від 26.09.2020 року представника ХООПП «Слуга Народу»  Парицького О.В. про  повторне надання документів на реєстрацію.
Згідно протоколу №10 (ІІ) засідання Генічеської міської територіальної виборчої комісії Генічеського району Херсонської області питання, зокрема, щодо реєстрації кандидатів у депутати Генічеської міської ради Генічеського району Херсонської області було предметом розгляду комісії 29.09.2020 року. Відповідне питання винесено на порядок денний та затверджено п`ятнадцятьма голосами «за», утрималась одна особа (а.с.  45-48).
Під час розгляду питання про реєстрацію кандидатів по суті, виступив голова Генічеської міської ТВК ОСОБА_6 зауваживши, що ВК України не врегульована процедура прийняття та розгляду територіальною виборчою комісією документів для реєстрації кандидатів, коли строк подачі документів порушено з поважних причин.
Представник Херсонської обласної організації політичної партії «Ліва опозиція» у Генічеській міській територіальній виборчій комісії з правом дорадчого голосу ОСОБА_7 виступив перед комісією та зазначив, що комісія не має право розглядати питання щодо реєстрації кандидатів, документи щодо яких подано з порушенням строку.
Дванадцятьма голосами «за» комісія вирішила зареєструвати кандидатів у депутати Генічеської міської ради Генічеського району Херсонської області, висунутих 19.09.2020 року на Конференції цієї організації Політичної Партії «Слуга народу» та включених до єдиного та територіальних виборчих списків кандидатів у депутати Генічеської міської ради.
Відповідне рішення комісії оформлене постановою від 29.09.2020 року №22 (а.с. 49).
Вирішуючи спір по суті та задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що представник ХООПП «Слуга Народу» подав документи на реєстрацію 26.09.2020 року, а сама присутність представника ХООПП «Слуга Народу» з документами на реєстрацію 24.09.2020 року у приміщенні Генічеської міської ТВК не є належним підтвердженням подання документів на реєстрацію.
Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування норм матеріального і процесуального права, апеляційний суд дійшов такого висновку.
Відповідно до частин першої та другої статті 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Відповідно до частини першої статті 38 Основного Закону, громадяни мають право брати участь в управлінні державними справами, у всеукраїнському та місцевих референдумах, вільно обирати і бути обраними до органів державної влади та органів місцевого самоврядування.
Відповідно до ч. 1ст. 22 Виборчого кодексу України, суб`єктом виборчого процесу відповідних виборів є:
1) виборець, який має право голосу на відповідних виборах;
2) виборча комісія, уповноважена здійснювати підготовку і проведення відповідних виборів;
3) партія (організація партії), яка висунула кандидатів на відповідних виборах;
4) кандидат, зареєстрований для участі у відповідних виборах у порядку, встановленому цим Кодексом;
5) офіційний спостерігач від кандидата чи партії (організації партії) - суб`єкта відповідного виборчого процесу або від громадської організації, зареєстрований у порядку, встановленому цим Кодексом.
Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 63 Виборчого кодексу України, рішення, дії чи бездіяльність, що стосуються виборчого процесу, можуть бути оскаржені до суду або до виборчої комісії.
Оскарження рішень, дій чи бездіяльності, що стосуються виборчого процесу, до суду, а також розгляд та вирішення справ судом здійснюються в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.
Оскарження рішень, дій чи бездіяльності, що стосуються виборчого процесу, до відповідної виборчої комісії, а також розгляд скарг та прийняття рішення виборчою комісією здійснюються в порядку, визначеному Виборчим кодексом.
Особливості провадження у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності  виборчих комісій встановлені статтею 273 КАС України, за приписами частини першої якої право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу.
В свою чергу, слід зазначити, що згідно ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Аналіз вказаної норми Кодексу дає підстави вважати, що адміністративне судочинство спрямоване на захист прав, свобод та інтересів осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. При цьому, захист прав, свобод та інтересів осіб передбачає наявність встановленого судом факту порушення законного права (свободи, інтересу) саме суб`єкта звернення до суду, тобто, позивача.
Відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Наведеним положенням Основного Закону України кореспондує частина перша статті 5 КАС України, якою передбачено право кожної особи в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Водночас, за змістом Рішення Конституційного Суду України від 1 грудня 2004 року № 18-рп/2004, поняття «порушене право», за захистом якого особа може звертатися до суду і яке вживається у низці законів України, має той самий зміст, що й поняття «охоронюваний законом інтерес». У цьому ж Рішенні зазначено, що поняття «охоронюваний законом інтерес» означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування в межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.
Правова позиція щодо тлумачення поняття «законний інтерес» викладена у постанові Верховного Суду від 20.02.2019 у справі №522/3665/17.
У цій постанові Суд звернув увагу на те, що заінтересованість позивача повинна мати правовий характер, який виявляється в тому, що рішення суду повинно мати правові наслідки для позивача. Заінтересованість повинна мати об`єктивну основу. Юридична заінтересованість не випливає з факту звернення до суду, а повинна передувати йому. 
Проаналізувавши правові норми, Верховний Суд у згаданій постанові визначив, що законний інтерес має такі ознаки: (а) має правовий характер, тобто перебуває у сфері правового регулювання; (б) пов`язаний з конкретним матеріальним або нематеріальним благом; (в) є визначеним. Благо, на яке спрямоване прагнення, не може бути абстрактним або загальним. У позовній заяві особа повинна зазначити, який саме її інтерес порушено та в чому він полягає; (г) є персоналізованим (суб`єктивним). Тобто належить конкретній особі - позивачу (на це вказує слово «її»); (д) суб`єктом порушення позивач вважає суб`єкта владних повноважень.
Таким чином, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.
Слід зазначити, що адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин, тобто для задоволення позову адміністративний суд повинен установити, що у зв`язку з прийняттям рішенням чи вчиненням дій (допущення бездіяльності) суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи охоронювані законом інтереси позивача.
Однак, порушення вимог Закону діями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх протиправними, оскільки обов`язковою умовою визнання їх протиправними є доведеність позивачем порушених його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями.
Отже, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.
При цьому, обов`язковою умовою для задоволення позову є доведеність позивачем порушених саме його прав та охоронюваних законом інтересів з боку відповідача, зокрема наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.
З огляду на зазначене, вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитись у належності особі, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення), а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.
Отже, встановлення факту наявності порушення права, свободи чи інтересу особи, яка звертається до суду за їх захистом, є обов`язковим під час судового розгляду та обов`язковою умовою для визнання протиправним рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.
Відсутність порушеного права (свободи, охоронюваного законом інтересу) чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в задоволенні позову.
Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини для того, щоби мати можливість звернутися за захистом до суду особа має довести, що вона є жертвою порушення прав. Щоби претендувати на статус жертви такого порушення, оспорюваний захід має безпосередньо зашкодити особі (рішення “Аксу проти Туреччини” пункт 50; “Тенасе проти Молдови”). Наведені положення не дозволяють скаржитися щодо законодавства або певних обставин абстрактно, лише тому, що заявники вважають начебто певні положення норм законодавства впливають на їх правове становище.
Також апеляційний суд зазначає, що відповідно до пункту 18 частини першої статті 4 КАС України нормативно-правовий акт - це акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який установлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.
Індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який (яке) стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (пункт 19 частини першої статті 4 КАС України).
Системний аналіз наведених вищевказаних норм дає підстави для висновку, що право на оскарження акту індивідуальної дії суб`єкта владних повноважень надається особі, щодо якої воно прийняте або яке безпосередньо стосується її прав, свобод та інтересів.
Оскаржувана постанова Генічеської міської ТВК від 29.09.2020 року № 22 стосується прав та інтересів  визначених в цій постанові осіб, а саме Херсонської обласної організації Політичної Партії «Слуга народу» та осіб, які включені до єдиного та територіальних виборчих списків від цієї організації як, особи які висуваються кандидатами у депутати  Генічеської міської ради.
За таких обставин, апеляційний суд зазначає, що оскаржувана постанова є індивідуальним актом  в розумінні норм КАС України, який за своїм змістом не стосується  прав або інтересів позивача, який зареєстрований кандидатом у депутати Генічеської міської ради Генічеського району Херсонської області, включений до єдиного виборчого списку  від ПП «Партія Зелених України».
Аналіз суб`єктного складу даного спору та природи спірних правовідносин, як таких, що не відповідають статті 2 КАС України, свідчить про відсутність порушеного права позивача у спорі, що не перевірив та на що не звернув уваги суд першої інстанції.
Ні із змісту позовної заяви, а ні із змісту відзиву на апеляційній скарги не вбачається, яким чином постанова Генічеської міської ТВК № 22 від 29.09.2020 року про реєстрацію кандидатів у депутати впливає на права, свободи та законні інтереси позивача, як суб`єкта виборчого процесу.
Позивачем не вказано, з якими конкретними матеріальними або нематеріальним благами пов`язаний його інтерес та що цей інтерес належить саме позивачу.
Апеляційний суд в ході розгляду даної справи не встановив, що позивач безпосередньо є «потерпілим» від оскаржуваної постанови відповідача та, що вона спричинила суттєвий негативний вплив саме на позивача і він зазнав «реальної шкоди».
Позивач, звертаючись до суду з цим позовом лише послався на абстрактне право суб`єкта виборчого процесу на звернення до суду з позовом щодо оскарження рішення територіальної виборчої комісії.
Таким чином, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_2 , у зв`язку з відсутністю порушеного права останнього у спірних правовідносинах.
При цьому апеляційний суд зазначає про усталену практику Верховного Суду, відповідно до якої заінтересованість позивача повинна мати правовий характер, який виявляється в тому, що рішення суду повинно мати правові наслідки для позивача. Заінтересованість повинна мати об`єктивну основу. Юридична заінтересованість не випливає з факту звернення до суду, а повинна передувати йому. Тож у випадку встановлення відсутності порушеного права (свободи, охоронюваного законом інтересу) чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, під час розгляду справи по суті є самостійною та достатньою підставою для прийняття судом рішення про відмову в задоволенні позову.
Відповідно до ст. 242 КАС України, судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Таким чином, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції допустив порушення норм процесуального права при ухваленні судового рішення, що призвело до неправильного вирішення справи, у зв`язку з чим, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315, п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, апеляційні скарги підлягають задоволенню, оскаржуване рішення суду першої інстанції - скасуванню, з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні позову.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, апеляційний суд зазначає, що при поданні апеляційної скарги апелянтом – Херсонською обласною організацією Політичної Нартії «Слуга Народу» був сплачений судовий збір в сумі 1260 грн. (а.с. 109), апелянтом – ОСОБА_1 також був сплачений судовий збір в сумі 1261,50 грн. (а.с. 120).
Враховуючи припис ст. 139 КАС України,  та те, що  апеляційні скарги підлягають задоволенню, а у задоволенні адміністративного позову слід відмовити та матеріали справи не містять відомостей щодо наявності у позивача пільг зі сплати судових витрат,  апеляційний суд дійшов висновку про стягнення з позивача на користь апелянтів понесених апелянтами судових витрат при поданні  апеляційних скарг. 
Керуючись ст. ст. 38, 55 Конституції України, ст. ст. 2-12, 72-77, 139, 242, 268, 269, 271, 272, 273, 278, 293, 308, 310, 315, 321, 322, 325 КАС України, суд - 
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційні скарги Херсонської обласної організації Політичної Партії «Слуга Народу» та ОСОБА_1 – задовольнити.
Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2020 року у справі № 540/2881/20 – скасувати та ухвалити нову постанову.
У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_2 до Генічеської міської територіальної виборчої комісії Херсонської області, третя особа - Херсонська обласна організація Політичної Партії «Слуга Народу», про визнання протиправною та скасування постанови № 22 від 29 вересня 2020 року – відмовити.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків – НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання – АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків – НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання – АДРЕСА_2 )  понесені судові витрати (сплачений судовий збір при поданні апеляційної скарги) в сумі 1261,50 грн. (одна тисяча двісті шістдесят одна гривні 50 коп.).
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків – НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання – АДРЕСА_1 ) на користь Херсонської обласної організації Політичної Партії «Слуга Народу» (код ЄДРПОУ 43692731, місце знаходження – місто Херсон, проспект Ушакова, будинок 57, офіс 302) понесені судові витрати (сплачений судовий збір при поданні апеляційної скарги) в сумі 1260 грн. (одна тисяча двісті шістдесят гривень).
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає. 

Головуючий суддя 	 	Домусчі С.Д.	
Судді	    	Семенюк Г.В.    Шляхтицький О.І.