Ухвала
16 жовтня 2020 року
м. Київ
справа № 200/22921/15-ц
провадження № 61-14802ск20
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Карпенко С. О., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Петренко Марія Геннадіївна, на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 6 грудня 2019 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 29 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська Русь» до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 про повернення безпідставно набутого майна,
ВСТАНОВИВ:
6 жовтня 2020 року подана касаційна скарга  ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Петренко М. Г., на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 6 грудня 2019 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 29 липня 2020 року.
Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
Вказана касаційна скарга подана до Верховного Суду з пропуском встановленого законом строку на касаційне оскарження і ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Петренко М. Г., заявляє клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, обґрунтоване отриманням копії постанови Дніпровського апеляційного суду 7 вересня 2020 року.
Проте заявник не надає доказів, які свідчать про поважність причин пропуску строку касаційного оскарження, в тому числі доказів, що підтверджують дату отримання копії постанови суду апеляційної інстанції, що оскаржується. 
За таких обставин касаційна скарга відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України залишається без руху з наданням заявнику права надати протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали відповідні докази. Якщо заявником у встановлений судом строк не буде подано доказів, що підтверджують поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, це є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої 
статті 394 ЦПК України.
Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.
Касаційна скарга ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Петренко М. Г., не у повній мірі відповідає зазначеним вимогам закону. 
Підставою касаційного оскарження рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 6 грудня 2019 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 29 липня 2020 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Петренко М. Г.,вказує неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права, а саме застосування норм права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду від 6 лютого 2020 року у справі № 910/13271/18, від 9 вересня 2020 року у справі № 623/1199/18, від 10 червня 2020 року у справі № 310/5835/13-ц, від 18 вересня 2019 року у справі № 280/393/15 (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).
Також підставою касаційного оскарження рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 6 грудня 2019 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 29 липня 2020 року ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Петренко М. Г., вказує відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах. 
При цьому заявник не визначає, щодо застосування якої саме норми права у подібних правовідносинах відсутній висновок. 
Узагальнене посилання заявника на пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України не свідчить про визначення ним конкретної підстави, на якій подається касаційна скарга. 
Відповідно до пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі, зокрема, повинно бути зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України.
ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Петренко М. Г., у касаційній скарзі не зазначив реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серію паспорта.
За таких обставин ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Петренко М. Г., необхідно подати до Верховного Суду виправлену касаційну скаргу, оформлену у відповідності до вимог статті 392 ЦПК України, і надати копії цієї скарги відповідно до кількості учасників справи. 
Згідно із пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. 
Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми. 
Заявником до касаційної скарги доданоклопотання про звільнення від сплати судового збору у зв`язку із скрутним майновим станом. ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Петренко М. Г., вказав, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік. 
На підтвердження зазначеного ОСОБА_1 надав копію довідки від 11 січня 2020 року вих. № 94, з якої вбачається, що заявник отримує пенсію за вислугу років, яка за період з січня 2019 року по грудень 2019 року склала 83 638,92 грн. Також заявником надано копію відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 13 січня 2020 року вих. № 7647.
Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Вказана правова норма не передбачає звільнення відповідача від сплати судового збору за оскарження судових рішень у касаційному порядку, тому клопотання заявника не підлягає задоволенню.
Варто зазначити, що відмова у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги не може вважатися обмеженням доступу до суду у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.
Згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» у редакції, чинній на час подання позову, за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становила 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (487,20 грн) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (6 090 грн).
Як вбачається зі змісту касаційної скарги, ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Петренко М. Г., оскаржує судові рішення в частині стягнення з нього грошових котів у розмірі 2 103 349 грн.
За таких обставин за подання касаційної скарги заявнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 12 180 грн (6 090*200%), про що надати відповідний документ або документ, що підтверджує підстави звільнення його від сплати судового збору.
Судовий збір за подання касаційної скарги має бути зараховано за платіжними реквізитами: отримувач коштів - УК у Печерському районі/Печерський район/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, найменування податку, збору, платежу - «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». 
Оскільки касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, вона відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України залишається без руху.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору у даній справі.
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Петренко Марія Геннадіївна, на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 6 грудня 2019 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 29 липня 2020 року залишити без руху.
Надати заявнику десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.
Якщо заявником у встановлений судом строк не буде подано доказів, що підтверджують поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, це є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження.
У разі невиконання у встановлений судом строк інших вимог цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику. 
Ухвала оскарженню не підлягає. 
Суддя                                                                                                                    С. О. Карпенко