ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 826/5737/16                                 Прізвище судді (суддів) першої інстанції: Кузьменко В.А.
                                                                                                                          Суддя-доповідач Шурко О.І.                                          

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  04 листопада 2020 року                                                                                    м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого                                         Шурка О.І.,
суддів                                                  Лічевецького І.О., Оксененка О.М.,
при секретарі                                         Коцюбі Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 серпня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

13 квітня 2020 року до суду надійшло клопотання представника позивача про накладення штрафу та встановлення нового строку для подання звіту про виконання судового рішення, в якому просить накласти на Київського міського голову Кличка Віталія Володимировича новий штраф, збільшений на суму штрафу, який було або мало бути сплачено за попередньою ухвалою, всього у розмірі 485 840,00 грн. (242 920,00     грн. х 2).
Також представником позивача подано заяву про винесення окремої ухвали відносно уповноважених осіб виконавчої служби щодо не відкриття виконавчого провадження на підставі ухвал Окружного адміністративного суду про накладення штрафу.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 серпня 2020 року клопотання представника ОСОБА_1 про накладення штрафу та встановлення нового строку для подання звіту про виконання судового рішення задоволено частково. Встановлено Київській міській раді новий строк - до 01 листопада 2020 року, для подання звіту про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року.  В іншій частині клопотання представника позивача відмовлено. Відмовлено у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 про постановлення окремої ухвали. Відмовлено Київській міській раді у задоволенні клопотання про скасування ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 листопада 2019     року.
Не погоджуючись з даним судовим рішенням, позивач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржену ухвалу; визнати дії щодо встановлення Київській міській раді нового строку до 01 листопада 2020 року, для подання звіту про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року протиправними; встановити строк для поданнч звіту про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року передбачений законом; накласти на Київського міського голову Кличка Віталія Володимировича новий штраф, збільшений на суму штрафу, який було або мало бути сплачено за попередньою ухвалою у розмірі 242 920,00     грн.  
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а ухвалу суду необхідно залишити без змін, з наступних підстав.
Відповідно до статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.
Як свідчать матеріали справи, постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року в адміністративній справі №826/5737/16, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду міста Києва від 18 грудня 2018 року, адміністративний позов задоволено повністю: визнано протиправним та скасовано рішення Київської міської ради від 10 березня 2016 року №212/212 "Про відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 у мікрорайоні Жуляни у Солом`янському районі м. Києва для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд". Крім того, суд вийшов за межі позовних вимог та зобов`язав Київську міську раду повторно розглянути клопотання ОСОБА_1 від 30      листопада 2015 року (зареєстроване 30 листопада 2015 року за вхідним №08/М-11690) з урахуванням висновків даної постанови.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 січня 2017 року виправлено описки, допущені у постанові Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 листопада 2016 року, зокрема доповнено резолютивну частину постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 листопада 2016 року пунктами 5 та 6 такого змісту:
"5. Встановити Київській міській раді строк у десять днів з дня набрання постановою законної сили для подання звіту про виконання постанови.
6. Попередити Київську міську раду про можливість застосування заходів, передбачених частиною другою статті 267 Кодексу адміністративного судочинства України.".
Постановою Верховного Суду від 26 лютого 2019 року постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду міста Києва від 18 грудня 2018 року залишено без змін.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 червня 2019 року, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 липня 2019 року, накладено на Київського міського голову ОСОБА_2 штраф у розмірі у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 38 420,00 грн. за неподання Київської міської радою звіту про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року та встановлено Київській міській раді новий строк - до 17 червня 2019 року, для подання звіту про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року.
У зв`язку з тим, що Київська міська рада не подала до суду звіт про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року, не повідомила суд про неможливість подання такого звіту та не просила продовжити процесуальний строк для подання звіту, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 вересня 2019 року накладено на Київського міського голову ОСОБА_2 штраф у розмірі 78 560,00 грн., з яких 40 140,00 грн. (2 007,00 грн. х 20) - штраф за неподання звіту та за невиконання рішення суду та у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, 38 420,00 грн. - штраф, який було або мало бути сплачено за попередньою ухвалою, та встановлено Київській міській раді новий строк - до 30 жовтня 2019 року, для подання звіту про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 листопада 2019 року, накладено на Київського міського голову ОСОБА_2 штраф у розмірі 158 840,00 грн. за неподання Київської міської радою звіту про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року та встановлено Київській міській раді новий строк - до 20 грудня 2019 року, для подання звіту про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 лютого 2020 року клопотання представника ОСОБА_1 - Калька Дмитра Олексійовича про накладення штрафу та встановлення нового строку для подання звіту про виконання рішення задоволено частково: накладено на Київського міського голову Кличка Віталія Володимировича штраф у розмірі 242 920,00 грн., з яких 84 080,00 грн. (2 102,00 грн. * 40) - штраф за неподання звіту та за невиконання рішення суду у розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, 158 840,00 грн. - штраф, який було або мало бути сплачено за попередньою ухвалою; половину штрафу у розмірі 121 460,00 грн. стягнуто на користь ОСОБА_1 , іншу половину у розмірі 121 460,00 грн. - на користь Державного бюджету України; встановлено Київській міській раді новий строк - до 25 березня 2020 року, для подання звіту про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року; в іншій частині клопотання відмовлено.
26 березня 2020 року відповідачем подано звіт про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року, в якому відповідач зазначає, що постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року виконано в повному обсязі 13 лютого 2020 року, оскільки розгляд питання підпункту 5 пункту 3.1. розділу 3 щодо проекту рішення Київської міської ради «Про надання громадянину ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд у мікрорайоні Жуляни у Солом`янському районі м. Києва» на виконання постанови Окружного адміністративного суду м. Києва по справі №826/5737/16 відбувся 13 лютого 2020 року. Головуючим було поставлено на голосування проект рішення Київської міської ради «Про надання громадянину ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд у мікрорайоні Жуляни у Солом`янському районі м. Києва», за наслідками розгляду якого рішення не прийнято. Відповідно до результатів поіменного голосування від 13 лютого 2020 року щодо розгляду вказаного проекту проголосували «за» - 11, «проти» - 7, «утримались» - 42, «не голосували» - 20.
13 квітня 2020 року до суду надійшло чергове клопотання представника позивача про накладення штрафу та встановлення нового строку для подання звіту про виконання судового рішення, в якому просить накласти на Київського міського голову Кличка Віталія Володимировича новий штраф, збільшений на суму штрафу, який було або мало бути сплачено за попередньою ухвалою, всього у розмірі 485      840,00 грн. (242 920,00      грн. х 2).
08 квітня 2020 року представником позивача подано заяву про винесення окремої ухвали відносно уповноважених осіб виконавчої служби щодо не відкриття виконавчого провадження на підставі ухвал Окружного адміністративного суду про накладення штрафу.
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 червня 2020 року ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 лютого 2020 року скасовано та прийнято нову постанову про відмову в задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 в частині, якою вирішено: накласти на Київського міського голову Кличка Віталія Володимировича штраф у розмірі 242 920,00 грн., з яких 84 080,00 грн. (2      102,00 грн. * 40) - штраф за неподання звіту та за невиконання рішення суду у розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, 158 840,00 грн. - штраф, який було або мало бути сплачено за попередньою ухвалою; половину штрафу у розмірі 121 460,00 грн. стягнути на користь ОСОБА_1 , іншу половину у розмірі 121      460,00 грн. - на користь Державного бюджету України. В іншій частині ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 лютого 2020 року залишено без змін.
03 липня 2020 року відповідачем подано ще один звіт про виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року, з урахуванням постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 червня 2020 року, в якому відповідач зазначає, що оскільки на пленарному засіданні Київської міської ради 06 лютого 2020 року, яке продовжене 13 лютого 2020 року проект рішення Київської міської ради «Про надання громадянину ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у мікрорайоні Жуляни у Солом`янському районі міста Києва» не набрав голосів, відповідно до вимог частини другої статті 37 Регламенту його «повторно» включено до порядку денного наступного пленарного засідання Київської міської ради 27 лютого 2020 року та фактично розглянуто 12 березня 2020 року, оскільки пленарне засідання 27 лютого 2020 року було продовжено. На вказаному пленарному засіданні проект рішення Київської міської ради «Про надання громадянину ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у мікрорайоні Жуляни у Солом`янському районі міста Києва» також не набрав голосів.
09 липня 2020 року Київською міською радою подано клопотання про скасування ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 листопада 2019 року.
Згідно ч. 2 ст. 382 КАС України, за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
За правилами частини 7 статті 382 КАС України, сплата штрафу не звільняє від обов`язку виконати рішення суду і подати звіт про його виконання. Повторне невиконання цього обов`язку тягне за собою застосування наслідків, установлених частинами першою і другою цієї статті, але розмір нового штрафу при цьому збільшується на суму штрафу, який було або мало бути сплачено за попередньою ухвалою.
Зазначені норми права надають суду повноваження здійснювати контроль за виконанням судового рішення та вживати заходів впливу на суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення. Такими заходами впливу є встановлення строку для подання звіту про виконання судового рішення, а також, накладення штрафу на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення.
За змістом ч.ч. 2, 7 ст. 382 КАС України, кожен із зазначених заходів може бути застосований судом неодноразово до повного виконання судового рішення.
Разом з тим, встановлення факту невиконання судового рішення не є самостійною, достатньою та безумовною підставою встановлення нового строку для подання звіту про виконання судового рішення, а також, для накладення штрафу на керівника суб`єкта владних повноважень. Питання про застосування зазначених заходів суд вирішує у кожному окремому випадку з урахуванням обставин справи, змісту покладеного на відповідача обов`язку, встановлених законом особливостей виконання такого обов`язку, дій, які були вчинені суб`єктом владних повноважень з метою виконання судового рішення, інших обставин, які впливають на можливість виконання рішення суду, у тому числі, у межах наданого судом строку.
Крім того, положення ч. 2 ст. 382 КАС України передбачають, що суд може встановити новий строк для подачі звіту, накласти штраф на керівника, тобто, застосування таких заходів є правом, а не обов`язком суду.
Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 23 квітня 2020 року у справі № 560/523/19 зазначив наступне: «переслідуючи мету забезпечення реалізації конституційного принципу обов`язковості судових рішень, адміністративні суди мають зважено підходити до вибору процесуальних засобів такого забезпечення, а саме: встановлювати дійсні причини виникнення затримки у виконанні судового рішення, аналізувати акти законодавства, враховувати здійснені відповідною посадовою особою дії, спрямовані на виконання судового рішення, та їх відповідність вимогам законодавства, встановлювати наявність та форму вини такої посадової особи, а також зазначати про співмірність розміру штрафу та доходів (фінансової спроможності) такої посадової особи. Це не повинно зумовлювати порушення основоположних засад адміністративного судочинства, зокрема, пропорційності, необхідності дотримання оптимального балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи та цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія) тощо. Такі засоби не можуть бути надмірними за визначених умов та не мають призводити до порушення прав, гарантованих Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод».
Згідно      ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідач стверджує, що постанова Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року Київською міською радою була виконана 13 лютого 2020 року шляхом розгляду клопотання ОСОБА_1 на пленарному засіданні.
Відповідач наголошує на тому, що постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року Київську міську раду було зобов`язано саме повторно розглянути клопотання ОСОБА_1 від 30 листопада 2015 року (зареєстроване 30 листопада 2015 року за вхідним №08/М-11690). Розгляд такого клопотання був здійснений, проте, рішення про надання ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки не було прийняте, адже, не набрало необхідної кількості голосів.
Згідно ч. 1 ст. 37 Регламенту Київської міської ради, рішення Київради вважається прийнятим, якщо на пленарному засіданні за нього проголосувала більшість депутатів від загального складу Київради, окрім випадків, передбачених цим Регламентом.
Колегія суддів звертає увагу на те, що Кодекс адміністративного судочинства України не встановлює вимоги до форми і змісту звіту про виконання судового рішення.
Враховуючи, що у листах Київської міської ради викладена інформація про стан виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року та про заходи, які вживалися з метою розгляду клопотання ОСОБА_1 , колегія суддів вважає, що такі листи за своїм змістом є звітами про виконання судового рішення.
За правилами ч. 2 ст. 382 КАС України, суд своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту та накласти штраф саме за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту.
У відповідності до п. б ч. 1 ст. 12 Земельного кодексу України, до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу.
За правилами ст. 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», місцеве самоврядування в Україні здійснюється на принципах, зокрема, колегіальності.
Згідно ч. 2 ст. 59 вищевказаного Закону, рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.
Положення ч. 1 ст. 37 Регламенту Київської міської ради, також, передбачають, що рішення Київради вважається прийнятим, якщо на пленарному засіданні за нього проголосувала більшість депутатів від загального складу Київради, окрім випадків, передбачених цим Регламентом.
Разом з тим, ч. 2 ст. 37 зазначеного Регламенту передбачає, що у разі, якщо при проведенні голосування з питання порядку денного рішення Київради не було прийнято, це питання може бути повторно розглянуто на цьому пленарному засіданні Київради за ініціативою суб`єкта подання чи доповідача на пленарному засіданні не більше одного разу відповідно до рішення, прийнятого більшістю голосів депутатів від загального складу Київради. За ініціативою суб`єкта подання проект рішення, що не було прийнято на пленарному засіданні Київради, може бути також включено до порядку денного іншого пленарного засідання Київради.
Відповідно до п.п. 4-6 ст. 37 Регламенту Київської міської ради, у випадку повторного розгляду питання порядку денного на іншому пленарному засіданні Київради у проекті порядку денного відповідного пленарного засідання поряд з назвою цього питання ставиться відмітка «повторно».
У разі повторного розгляду проекту рішення на іншому пленарному засіданні Київради відповідний проект рішення може бути розглянуто і поставлено на голосування лише один раз.
Якщо при проведенні голосування проект рішення Київради було відхилено більшістю голосів депутатів від загального складу Київради, відповідно до частини третьої цієї статті 37 Регламенту, або якщо проект рішення Київради не було прийнято у випадку, передбаченому частиною п`ятою цієї статті 37 Регламенту, такий проект рішення вважається відхиленим і повертається суб`єкту подання. Подальший розгляд відхиленого проекту рішення або проекту рішення, який дослівно чи по суті повторює відхилений проект рішення, можливий на наступній після його відхилення сесії Київради в порядку, передбаченому статтями 29-31 цього Регламенту.
Відтак, не прийняття рішення на пленарному засіданні ради внаслідок того, що за нього не проголосувала необхідна кількість депутатів, не свідчить про завершення розгляду відповідного питання.
Формальне дотримання Київською міською радою вимог Регламенту під час голосування з питання про надання громадянину ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд у мікрорайоні Жуляни у Солом`янському районі м. Києва, за умови не прийняття відповідного рішення, не є достатньою підставою для визнання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року виконаною. Як зазначено вище, Регламент Київської міської ради встановлює порядок повторного розгляду питання, рішення за яким при проведенні голосування з питання порядку денного не було прийняте.
Отже, без дотримання процедури повторного розгляду питання прийняття рішення щодо надання ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, постанова Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року, якою Київську міську раду зобов`язано повторно розглянути клопотання ОСОБА_1 від 30 листопада 2015 року (зареєстроване 30 листопада 2015 року за вхідним №08/М-11690), не може вважатися виконаною.
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції та доводами позивача про наявність підстав для встановлення Київській міській раді нового строку для надання звіту про виконання судового рішення.
Разом з тим, колегія суддів вважає, що повідомлені Київською міською радою обставини свідчать про відсутність підстав для накладення штрафу на Київського міського голову Кличка В.В.
Положення ч. 2 ст. 382 КАС України передбачають можливість накладення штрафу на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення.
Повноваження міського голови визначені у ч. 4 ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».
Відповідно до п.п. 1, 2, 8 ч. 4 ст. 42 вищезазначеного Закону, сільський, селищний, міський голова: забезпечує здійснення у межах наданих законом повноважень органів виконавчої влади на відповідній території, додержання Конституції та законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади; організує в межах, визначених цим Законом, роботу відповідної ради та її виконавчого комітету; скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій ради і головує на пленарних засіданнях ради.
Відтак, Київський міський голова ОСОБА_2 є особою, на яку може бути накладений штраф, передбачений ч.ч. 2, 7 ст. 382 КАС України, лише у разі не виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року, саме, у частині організації роботи органу місцевого самоврядування, скликання сесії ради, формування порядку денного, інших організаційних питань, пов`язаних із розглядом клопотання ОСОБА_1 .
Натомість, прийняття рішення за результатами розгляду такого клопотання належить до повноважень Київської міської ради як колегіального розгляду.
Колегія суддів враховує правову позицію Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду, що викладена у постанові від 23 квітня 2020 року у справі № 560/523/19, згідно      якої, посилення судового контролю за виконанням судових рішень та наділення суду з цією метою правом накладати штрафні санкції визнається заходом для забезпечення конституційного права громадян на судовий захист. Специфіка застосування штрафної санкції, полягає в тому, що вона накладається на керівника суб`єкта владних повноважень, яким не забезпечено виконання судового рішення та який є відповідальним за діяльність державного органу, який він очолює. Накладення на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання постанови, штрафу є мірою покарання, а тому можливість суду накласти такий штраф може бути реалізована лише за умови встановлення судом обставин, які свідчать про умисне невиконання рішення суду, недобросовісність у діях суб`єкта владних повноважень, які свідчать про ухилення останнього від виконання рішення суду.
Разом з тим, із наданих до суду першої інстанції письмових доказів вбачається, що Київський міський голова вчинив усі необхідні дії для забезпечення виконання постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 листопада 2016 року.
Також колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що постановлення окремої ухвали є правом суду, а не обов`язком, у свою чергу представником позивача не доведено належними доказами під час розгляду даної справи порушень закону з боку працівників виконавчої служби, які б могли мати наслідком постановлення окремої ухвали, з урахуванням чого заява про постановлення окремої ухвали не підлягає задоволенню.
Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків судді суду першої інстанції.
Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.                              
Керуючись ст.ст. 242, 308, 310, 312, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -       

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 серпня 2020 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя:                                                            Шурко О.І.

Судді:                                                                                Лічевецький І.О.

                                                                                          Оксененко О.М.

Повний текст постанови виготовлено 13.11.2020.