ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

08 грудня 2020 року 	м. Дніпро	справа № 280/329/20	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого - судді  Семененка Я.В. (доповідач),
          суддів:  Бишевської Н.А., Добродняк І.Ю.,     
          за участю секретаря судового засідання: Волкової К.В.  
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 
на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 06 жовтня 2020 року (головуючий суддя Бойченко Ю.П., повний текст складено 22.10.2020р.) у справі №280/329/20 за позовом ОСОБА_1 до          Управління Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: начальник Управління Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області Чайка Дмитро Володимирович, Державне агентство рибного господарства України (Держрибагентства) про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

                                                         в с т а н о в и В :
       
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом в якому, з урахуванням уточнень, просила:
визнати протиправним та скасувати висновок, затверджений наказом відповідача від 09.12.2019 № 291-к “Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Управління Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області, які займають посади державної служби категорії “Б” і “В” у 2019 році” в частині відносно державного службовця - ОСОБА_1 ;
визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 09.12.2019 №295-к про звільнення позивача з посади головного спеціаліста відділу іхтіології та регулювання рибальства Управління;
поновити позивача на посаді головного спеціаліста відділу іхтіології та регулювання рибальства Управління з 10.12.2019;
стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 10.12.2019 до дня поновлення на посаді.
Підставами позову визначено те, що оцінювання позивачки, як державного службовця, проведено з порушенням процедури, яка визначена Законом України “Про державну службу” та Типовим порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 №640, а висновок щодо оцінювання, який став підставою для звільнення позивачки із займаної посади, є необґрунтованим та зроблений без урахування якісних та кількісних показників її роботи.
Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 06 жовтня 2020 року у 
задоволенні позову відмовлено.
За наслідками розгляду справи судом першої інстанції зроблено висновок про безпідставність аргументів позивачки щодо порушення відповідачем процедури проведення оцінювання державного службовця, а висновок щодо оцінювання, є обґрунтованим та таким, що відповідає оцінці виконання обов`язків і завдань, які покладалися на позивачку.
Не погодившись з рішенням суду, позивачка подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просить рішення суду скасувати та прийняти нову постанову про задоволення позову. В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивачка фактично посилається на ті обставини, які визначалися як підстави заявленого позову. Позивачка вказує на те, що її оцінювання проведено не повноваженою особою – начальником Управління, а не її безпосереднім керівником, як то передбачено Типовим порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 №640. Також позивачка зазначала про відсутність доказів щодо неефективного виконання нею своїх посадових обов`язків, а при визначенні ключових показників результативності та якості службової діяльності, відповідачем не було враховано (визначено) кількісних та якісних показників, як то передбачено вказаним Порядком. При цьому, як вказує позивачка, про ефективність її роботи свідчить як факт відсутності притягнення її до дисциплінарної відповідальності так і факт відсутності будь-яких зауважень з боку керівництва щодо виконання поставлених завдань.
У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить рішення суду першої інстанції залишити без змін з огляду на його законність та обґрунтованість.
Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.
Встановлені обставини справи свідчать про те, що ОСОБА_1 обіймала посаду державної служби категорії "В", а саме посаду головного спеціаліста відділу іхтіології та регулювання рибальства Запорізького рибоохоронного патруля.
Статтею 44 Закону України «Про державну службу» (Закон № 889-VIII) визначено, що результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.
Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення.
Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання.
Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.
За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.
У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).
Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону.
Державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи.
Відповідно до пункту 10 частини 1 статті 7 Закону № 889-VIII державний службовець має право на оскарження в установленому законом порядку рішень про накладення дисциплінарного стягнення, звільнення з посади державної служби, а також висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання його службової діяльності.
Отже вказані норми права визначають обов`язковість оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, правові наслідки такого оцінювання та можливість оскарження висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності.
Кабінет Міністрів України постановою від 23.08.2017 №640 затвердив Типовий порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі – Типовий порядок), який визначає процедуру проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - оцінювання). Дія цього Типового порядку поширюється на державних службовців, які займають посади державної служби категорій “А”, “Б” і “В”.
У відповідності до пункту 2 Типового порядку метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри, визначення потреби у професійному навчанні.
Учасниками процесу оцінювання є: державний службовець; особа, яка визначає завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності (далі - ключові показники) та здійснює підготовку пропозицій щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "А"; безпосередній керівник державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В"; керівник самостійного структурного підрозділу (у разі наявності), в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В"; суб`єкт призначення; служба управління персоналом. (пункт 4 Типового порядку).
Пункту 7 Типового порядку визначено, що оцінювання проводиться на підставі ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності держслужбовця, визначених з урахуванням його посадових обов`язків, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.
За правилами пункту 9 Типового порядку Оцінювання проводиться поетапно:
визначення завдань і ключових показників;
визначення результатів виконання завдань;
затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).
Згідно з пунктом 11-13 Типового порядку державному службовцю визначається від двох до п`яти завдань. Строк виконання завдання має бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до пункту 13 цього Типового порядку. Завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному. Визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.
У відповідності до пункту 15 Типового порядку для визначення результатів виконання завдань суб`єктом призначення приймається наказ (розпорядження), в якому зазначається:
список державних службовців;
строк визначення результатів виконання завдань;
доручення, необхідні для організаційного забезпечення проведення цього етапу оцінювання (у разі потреби).
Висновок затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення у грудні звітного року (пункт 16 Типового порядку).
Пункту 33 Типового порядку визначено, що завдання і ключові показники державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", визначаються за формою згідно з додатком 7 з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції.
За приписами пункту 36 Типового порядку визначення результатів виконання завдань державним службовцем, на якого покладено виконання обов`язків за посадою державної служби категорії "А", "Б" або "В", здійснює керівник вищого рівня по відношенню до посади державної служби, яку він займає.
Абзацом першим пункту 37 Типового порядку передбачено, що для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", оціночну співбесіду.
Згідно з пунктом 40 Типового порядку безпосередній керівник передає службі управління персоналом оформлену в установленому порядку форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 8 для зберігання в особовій справі такого державного службовця.
За приписами пункту 41 Типового порядку висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.
Відповідно до пункту 47 Типового порядку у разі отримання державним службовцем негативної оцінки відповідний висновок може бути оскаржений таким державним службовцем.
Додатком 4 до Типового порядку визначено критерії виставлення балів за результатами оцінювання, зокрема:
- бал “ 1” - Завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо;
- бал “ 2” - Завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);
- бал “ 3” - Завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки;
- бал « 4» - Завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення. Пройдено професійне навчання відповідно до індивідуальної програми, за результатами якого нараховано не менше ніж 0,4 кредиту Європейської кредитної трансферно-накопичувальної системи (ЄКТС).
Отже, вказаним Порядком визначено коло осіб, які приймають участь у проведенні оцінювання, етапи проведення такого оцінювання та порядок визначення результатів проведеного оцінювання.
Як зазначено вище, позивачка обіймала посаду головного спеціаліста відділу іхтіології та регулювання рибальства Запорізького рибоохоронного патруля.
Згідно із п.1.4 Посадової інструкції головного спеціаліста відділу іхтіології та регулювання рибальства Управління Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області, головний спеціаліст в своїй діяльності безпосередньо підпорядковується заступнику начальника Управління – начальнику відділу та регулювання рибальства.
Тобто, безпосереднім керівником позивачки, який згідно із Порядком приймає участь у проведенні оцінювання, є заступник начальника Управління – начальнику відділу та регулювання рибальства. У спірному випадку таку посаду обіймав ОСОБА_2 .
Встановлені обставини справи також свідчать про те, що Завдання ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності на 2019 рік державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", головного спеціаліста відділу іхтіології та регулювання рибальства Запорізького рибоохоронного патруля Кириненко К.В. погоджені заступником начальника Управління – начальником відділу іхтіології та регулювання рибальства ОСОБА_2 та заступником начальника відділу іхтіології та регулювання рибальства Тищенком С.С. 07 грудня 2018 року та у той же день з ними під підпис ознайомлено позивача.
Рішення про терміни проведення визначення результатів виконання завдань державними службовцями Запорізького рибоохоронного патруля, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", а також про відповідальних виконавців за проведення оцінювання було затверджене наказом відповідача від 07.10.2019 № 241-к.
Згідно з Графіком проведення визначення результатів виконання завдань державними службовцями Запорізького рибоохоронного патруля, що був затверджений наказом № 241-к, безпосередній керівник або керівник самостійного структурного підрозділу позивача в період з 28 жовтня 2019 року по 01 листопада 2019 року мали провести оціночну співбесіду з позивачем, завершити заповнення форми щодо результатів виконання завдань позивачем у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування. Крім того, протягом 3 календарних днів після проведення оцінювання безпосередній керівник або керівник самостійного структурного підрозділу мали ознайомити позивача під підпис із результатами оцінювання.
Однак, враховуючи те, що на підставі наказу відповідача від 08.08.2019 № 191-к заступник начальника відділу іхтіології та регулювання рибальства ОСОБА_3 був звільнений із займаної посади за взаємною домовленістю сторін з 12 серпня 2019 року, а керівником самостійного структурного підрозділу, в якому працювала позивач, а саме заступником начальника управління - начальником відділу іхтіології та регулювання рибальства Недбайло О.С. 09 жовтня 2019 року подана заява про надання йому частини щорічної додаткової відпустки тривалістю 4 календарні дні з 28 жовтня 2019 року по 31 жовтня 2019 року (наказ відповідача від 22.10.2019 № 155-в), а також повідомлено про те, що 31 жовтня 2019 року його буде звільнено із займаної посади в порядку переведення (наказ Держрибагентства від 29.10.2019 № Ю7-ТО), відповідачем був прийнятий наказ від 17.10.2019 № 253-к, яким внесені зміни до пункту 2 наказу від 07.10.2019 № 241-к. Вказані обставини сторонами не спростовуються.
Доказів покладення Держрибагентством обов`язків на інших працівників щодо виконання посадових обов`язків заступника начальника Запорізького рибоохоронного патруля - начальника відділу іхтіології та регулювання рибальства та/або заступника начальника вказаного відділу судом не встановлено та матеріали справи не містять.
Згідно з новим Графіком проведення визначення результатів виконання завдань державними службовцями Запорізького рибоохоронного патруля, начальник Управління Чайка Д.В. як єдиний керівник вищого рівня по відношенню до посади державної служби, яку займала позивач, 29 жовтня 2019 року мав провести оціночну співбесіду з позивачем, завершити заповнення форми щодо результатів виконання нею завдань у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також ознайомити позивача під підпис із результатами оцінювання.
Із змістом наказу наказ від 17.10.2019 № 253-к, позивача особисто ознайомлено під підпис 18 жовтня 2019 року.
Таким чином, враховуючи те, що на час проведення оцінювання (29.10.2019р.) безпосередній керівник позивачки був відсутній, а посадові обов`язки останнього не були покладені на іншу особу, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про безпідставність аргументів позивачки щодо відсутності законних підстав для проведення її оцінювання як державного службовця начальником Управління Чайкою Д.В. 
З цього приводу суд апеляційної інстанції також вважає за необхідне зазначити те, що відсутність безпосереднього керівника оцінюваного державного службовця, не може нівелювати визначену Законом та Порядком обов`язковість проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців. При цьому, суд першої інстанції правильно виходив з того, що визначаючи особу безпосереднього керівника, треба враховувати усі обставини, як то структуру державного органу, відносини підпорядкованості, наповненість відповідних посад, покладення обов`язків за відповідною посадою на інших осіб.
З цих підстав суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що аргументи позивачки про її оцінювання неповноважною особою, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.
Встановлені обставини справи також свідчать про те, що 18 жовтня 2019 року позивачкою на ім`я начальника Управління Чайкою Д.В. наданий Звіт про виконання завдань і ключових показників за 2019 рік.
За результатами оцінювання 29 жовтня 2019 року начальником Управління Чайкою   Д.В. позивачу виставлений середній бал 2,14 (негативна оцінка). Наведене її обґрунтування: завдання виконані частково, до деяких завдань підійшла формально з демонстрацією неспроможності виконання завдань на належному рівні.
Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державних службовців Управління, які займають посади державної служби категорії "Б" або "В" у 2019 році, зокрема ОСОБА_1 (негативна оцінка) затверджено наказом Запорізького рибоохоронного патруля від 09.12.2019 № 291-к. 
Зважаючи на наявність негативної оцінки результатів оцінювання службової діяльності та відповідно до пункту 3 частини 1 статті 87 Закону України “Про державну службу” наказом Запорізького рибоохоронного патруля № 295-к від 09.12.2019 ОСОБА_1 звільнено з займаної посади.
Таким чином, підставою звільнення позивачки із займаної посади стала негативна оцінка результатів оцінювання службової діяльності.
Надаючи оцінку аргументам позивачки щодо необґрунтованості висновку про результати оцінювання, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити таке.
Так, позивачка вказувала на те, що при визначенні ключових показників результативності та якості службової діяльності, відповідачем не було враховано (визначено) кількісних та якісних показників, як то передбачено Порядком.
Відповідно до п.10 Порядку завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні.
Отже, суд апеляційної інстанції погоджується з доводами позивачки про те, що визначення ключових показників, без встановлення кількісних або якісних індикаторів, не допускається.
У спірному випадку встановлено, що за Результатами виконання завдань державним службовцем, які визначено начальником Управління Чайкою Д.В. (т.1 а.с.76-77), позивачці визначено середній бал 2,14.
Досягнуті результати позивачки оцінено у такі бали:
номер завдання 1 – оцінено у 2 та 3 бали. При цьому, завдання у 2 бали оцінено із формулюванням: Завдання виконано, проявлена низька самостійність, потребувала у суттєвому коригування проектів документів. Завдання у 3 бали оцінено із формулюванням: Завдання виконано, результати можливо використовувати у роботі.
В той же час, у графі «Обґрунтування» відповідачем не визначено кількісних або якісних показників, які вплинули на оцінку досягнуто результати, що не дозволяє стверджувати про обгрунтованість визначених відповідачем балів за виконанні завдання. Зокрема, якщо відповідач вказує на те, що документи, які складені позивачкою, потребували суттєвого коригування, то він був зобов`язаний визначити таку кількість документів по відношення до загальної кількості складених позивачкою (кількісний показник); визначити у чому полягало суттєве коригування проектів документів, складених позивачкою (якісний показник).
номер завдання 2 – оцінено у 3 та 2 бали. Завдання у 2 бали оцінено із формулюванням: Завдання виконано, потребувала надання зразків документів, коригування проектів документів. Завдання у 3 бали оцінено із формулюванням: Завдання виконано, результати можливо використовувати у роботі.
У графі «Обґрунтування» відповідачем також не визначено кількісних або якісних показників, які вплинули на оцінку досягнуто результати, що не дозволяє стверджувати про обгрунтованість визначених відповідачем балів за виконанні завдання. А саме, якщо відповідач вказує на те, що необхідність коригування документів, то він був зобов`язаний визначити таку кількість документів по відношення до загальної кількості складених позивачкою (кількісний показник); якщо відповідач вказує на те, що позивачка потребувала зразків документів, то він був зобов`язаний визначити, складення яких документів викликало труднощі у позивачки (якісний показник), що дозволяло б співставити такі документи із посадовими обов`язками позивачки.
номер завдання 3 – оцінено у 1 та 3 бали. Завдання у 3 бали оцінено із формулюванням: Завдання виконано частково, до виконання завдання підійшла формально, не отримано іхтіологічного матеріалу. Інше завдання, яке оцінено в 1 бал, із формулюванням: Завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність доопрацювання, до виконання завдання підійшла формально, чим нівельовано практичну цінність отриманих результатів від рибалок-аматорів. Завдання у 3 бали оцінено із формулюванням: Завдання виконано, робота проведена ефективно з додержанням правил етичної поведінки.
У графі «Обґрунтування» відповідачем також не визначено кількісних або якісних показників, які вплинули на оцінку досягнуто результати, що не дозволяє стверджувати про обгрунтованість визначених відповідачем балів за виконанні завдання. Так, відповідач, вказуючи на не отримання іхтіологічного матеріалу, не обґрунтував чому такий матеріал мав бути одібраний саме позивачкою, враховуючи її посадові обов`язки до яких таких дій не віднесено. Крім цього, якщо відповідач вказує на те, що результати виконаного позивачкою завдання не можуть бути використані через необхідність їх доопрацювання, то він був зобов`язаний зазначити, які саме недоліки не дозволяли зробити цього (якісний показник).
Отже, проаналізувавши Результати виконання завдань державним службовцем (позивачкою), суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що відповідачем не було обґрунтовано критеріїв виставлення балів за результатами оцінювання, оскільки визначаючи результати виконання позивачкою завдань у 2019 році, відповідачем не було визначено кількісних та/або якісних показників, з урахуванням яких необхідно вимірювати досягнутий державним службовцем результат при виконанні завдань.
При цьому, висновки суду першої інстанції про те, що виставлення балів є дискреційними повноваженнями керівника позивачки, не можуть свідчити про те, що суд позбавлений можливості перевірити правомірність та обґрунтованість використання відповідачем таких дискреційним повноважень у спірних відносин.
Таким чином, суд апеляційної інстанції вважає необґрунтованими результати оцінки відповідачем виконання завдань позивачкою, як державним службовцем і, як наслідок, необґрунтованим висновок, затверджений наказом відповідача від 09.12.2019 № 291-к “Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Управління Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області, які займають посади державної служби категорії “Б” і “В” у 2019 році”, в частині відносно державного службовця - ОСОБА_1 .
Щодо аргументів відповідача про те, що у межах цієї справи не можливо надавати оцінку Результатам виконання завдань державним службовцем, оскільки позивачкою такі Результати не були оскаржені, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити те, що державний службовець має право оскаржити висновок, що містить негативну оцінку, а не результати виконання завдань державним службовцем (п.10 ч.1 ст.7 Закон № 889-VIII).
З цих підстав зазначені аргументи відповідача суд апеляційної інстанції до уваги не приймає.
Як зазначено вище, підставою звільнення позивачки із займаної посади стала негативна оцінка результатів оцінювання її службової діяльності, та оскільки такі результати визнані судом необґрунтованими, то наказ відповідача від 09.12.2019 №295-к про звільнення позивачки не можливо визнати правомірним.
З цих підстав суд апеляційної інстанції вважає за необхідне наказ відповідача від 09.12.2019 №295-к скасувати, а позивачку поновити в раніш займаній посаді.
Крім поновлення позивачки на посаді, на її користь підлягає стягненню середній заробіток за час вимушеного прогулу.
У відповідності із п.8 Порядку №100 (постанова КМУ від 08.02.1995р. №100) нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, проводяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.
Згідно із наданою довідкою про доходи (т.1 а.с.160) за останні два повні місяці роботи перед звільненням позивачка отримала заробітну плату: за листопад 2019р. – 9804,72грн. (21 робочий день); за жовтень 2019р. – 6994,10грн. (22 робочий день).
Таким чином, середньоденний заробіток позивачки становить 390,67грн. (16798,82грн. / 43 робочі дні).
Кількість робочих днів у періоді з 10.12.2019р. по 08.12.2020р. (день розгляду справи) становить 250 днів.
Отже, розмір середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який підлягає стягненню на користь позивачки, становить 97667,5грн. (390,67грн. х 250 робочих днів).
Ураховуючи викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що судом першої інстанції ухвалено рішення з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи і є підставою для скасування рішення суду з прийняттям нової постанови про задоволення позову.
На підставі викладеного, керуючись п.2 ч.1 ст.315, ст.ст.317, 321, 322, 325 КАС України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – задовольнити.
Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 06 жовтня 2020 року у справі №280/329/20 – скасувати та прийняти нову постанову про задоволення позову.
Висновок, затверджений наказом відповідача від 09.12.2019 № 291-к “Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Управління Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області, які займають посади державної служби категорії “Б” і “В” у 2019 році” в частині відносно державного службовця - ОСОБА_1 – визнати неправомірним та скасувати.
Наказ Управління Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області від 09.12.2019 №295-к про звільнення ОСОБА_1 – визнати неправомірним та скасувати.
Поновити ОСОБА_1 на посаді головного спеціаліста відділу іхтіології та регулювання рибальства Управління Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області з 10.12.2019р.
Стягнути з Управління Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 97 667 грн.50коп.
Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках та строки, визначені ст.ст.328, 329 КАС України.

Вступну та резолютивну частини постанови проголошено 08.12.2020р.
          Повне судове рішення складено 09.12.2020р.
   
Головуючий - суддя                                                                      Я.В. Семененко 

                               суддя                                                                      Н.А. Бишевська 

                               суддя                                                                      І.Ю. Добродняк