ПОСТАНОВА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2020 року 
м. Черкаси   

Справа № 705/1347/20		
Провадження № 22-ц/821/1747/20		
категорія : на ухвалу   	  	

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого: Василенко Л. І.,
суддів: Карпенко О. В., Нерушак Л. В.
секретаря: Анкудінова О. І.
учасники справи:
позивач: Приватне акціонерне товариство «Страхова Група «ТАС»;
відповідач:  ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси  в режимі відеоконференції апеляційну скаргу представника приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» - адвоката Сечка Сергія Володимировича на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 серпня 2020 року у справі за позовом приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» до ОСОБА_1 про стягнення сплаченого страхового відшкодування, у складі: головуючої судді Кормана О. В.,

в с т а н о в и в :

03 квітня 2020 року ПАТ «СГ «ТАС» звернулося в суд з позовом вищезазначеного змісту.
Мотивація позову зводиться до того, що 30 жовтня 2014 року за участі ОСОБА_1 сталася ДТП. Вироком Гайсинського районного суду Вінницької області від 23 грудня 2015 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
На момент вчинення ДТП цивільно-правова відповідальність відповідача була застрахована за договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (Поліс № АІ/2078530 від 06 серпня 2014 року). 
На підставі повідомлення про настання страхового випадку від 11 листопада 2014 року, заяви про страхове відшкодування від 07 грудня 2015 року, складеного страхового акту № 2530В/34/2016 від 15 лютого 2016 року, з розрахунком, було здійснено виплату страхового відшкодування у розмірі 45 000 грн 00 коп. 
Відповідно до п. 38.1.1. ст. 38.1 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів». Страховик після виплати страхового відшкодування має право подати регресний позов до страхувальника або водія забезпеченого транспортного засобу, який спричинив ДТП. 
За викладених обставин позивач просив стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ «СГ «ТАС» суму сплаченого страхового відшкодування в розмірі 45 000 грн 00 коп. та судовий збір у розмірі 2 102 грн 00 коп.
Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 серпня 2020 року позовну заяву ПАТ «СГ «ТАС» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування, залишено без розгляду.
Вказана ухвала мотивована тим, що ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 10 липня 2020 року позовну заяву ПАТ «СГ «ТАС» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування, залишено без руху на підставі ч. 11 ст. 187 ЦПК України та надано строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання суду додатку до позовної заяви у вигляді платіжного доручення про виплату страхового відшкодування з копією, яка підлягає врученню відповідачу.
18 серпня 2020 року до суду надійшло клопотання представника позивача про усунення недоліків позовної заяви, до якого додано копію платіжного доручення № 82517 від 29 лютого 2016 року та відомості про виплату № 640 від 29 лютого 2016 року. Однак, не додано ще одну копію таких документів, які підлягають врученню відповідачу, хоча на необхідність таких копій було звернуто увагу в ухвалі від 10 липня 2020 року, залишаючи позовну заяву без руху. Таким чином, позивачем не усунуто недоліки позовної заяви у строк і спосіб, визначений в ухвалі від 10 липня 2020 року. 
Не погодившись з приведеною ухвалою, представник ПАТ «СГ «ТАС» - адвокат  Сечко С. В. оскаржив її, подавши апеляційну скаргу, в якій порушив питання про її скасування з підстав невідповідності висновків суду обставинам справи. 
Вказав, що на виконання ухвали Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 10 липня 2020 року про залишення позовної заяви без руху, 18 серпня 2020 року надано клопотання про усунення недоліків з додаванням платіжного доручення № 82517 від 29 лютого 2016 року та відомості про виплату № 640 від 29 лютого 2016 року.
Переконаний, що недоліки позовної заяви усунуті належним чином, зокрема, у строк і спосіб визначений ухвалою суду від 10 липня 2020 року про залишення позовної заяви без руху.
Відзиву на апеляційну скаргу від ОСОБА_1 не надходило.
Розгляд справи здійснювався в режимі відеоконференції за участі представника ПАТ «СГ «ТАС» - адвоката Сечка С. В. поза межами приміщення Черкаського апеляційного суду з використанням його власних технічних засобів та електронного цифрового підпису.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився. Про розгляд справи повідомлявся належним чином, про що свідчать рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення та повернутий до суду конверт з відміткою поштового відділення «адресат відсутній за вказаною адресою» на ім`я ОСОБА_1 . 
Так, відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки, зокрема, про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку (а. с. 32, 33), якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Колегією суддів враховано, що закон створює рівні умови для осіб, що володіють правом звернення до суду, зобов`язавши суд повідомляти цих осіб про час і місце розгляду справи.
Суд прийняв вичерпні заходи для повідомлення відповідача по справі про час та місце розгляду справи, забезпечивши можливість з`явитися до суду і захистити свої права.
За змістом ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права особа сама визначає обсяг своїх прав і обов`язків у цивільному процесі. Тому особа, визначивши свої права, реалізує їх на свій розсуд. Розпорядження своїми правами на розсуд особи є одним з основоположних принципів судочинства.
Враховуючи завдання судочинства, принцип правової визначеності, поширення загального правила, закріпленого в ч. 1 ст. 372 ЦПК України, відкладення судового розгляду у випадку неявки в судове засідання будь-кого з осіб, що беруть участь у справі, за відсутності відомостей про причини неявки в судове засідання не відповідало б конституційним цілям цивільного судочинства, що, у свою чергу, не дозволить розглядати судову процедуру в якості ефективного засобу правового захисту в тому сенсі, який закладений в ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, ст. ст. 7, 8 і 10 Загальної декларації прав людини і ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права.
За таких обстави, колегія суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача, який не з`явились у судове засідання.
Заслухавши пояснення представника ПАТ «СГ «ТАС» - адвоката Сечка С. В.,перевіривши законність і обґрунтованість ухвали в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про задоволення скарги та скасування ухвали, виходячи з наступного.
Згідно до ч. ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 
Колегія суддів вважає, що ухвала суду, яка у відповідності до ст. 258 ЦПК України є видом судових рішень, не в повній мірі відповідає приведеним вимогам.
При розгляді справи встановлено, що 03 квітня 2020 року ПАТ «СГ «ТАС» звернулося в суд з даним позовом. 
Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 03 квітня 2020 року позовну заяву ПАТ «СГ «ТАС» до ОСОБА_1 про стягнення сплаченого страхового відшкодування, залишено без руху з тих підстав, що до неї не додано документу про сплату позивачем судового збору (а. с. 24-25). 
Вказаний недолік позовної заяви був усунутий позивачем.
Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 12 травня 2020 року відкрито провадження у даній справі (34-35).
Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 10 липня 2020 року, виходячи з приписів п. 11 ст. 187 ЦПК України, позовну заяву ПАТ «СГ «ТАС» до ОСОБА_1 про стягнення страхового відшкодування, залишено без руху (а. с. 41-42).
18 серпня 2020 року представником позивача подано до суду клопотання про усунення недоліків позовної заяви, до якого додано копію платіжного доручення № 82517 від 29 лютого 2016 року на суму 61 829 грн 22 коп. та відомості про виплату № 640 від 29 лютого 2016 року на ім`я ОСОБА_2 коштів у сумі 45 000 грн 00 коп. (а. с. 47, 48). 
Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 серпня 2020 року позовну заяву ПАТ «СГ «ТАС» залишено без розгляду (а. с. 52-53).
Згідно ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до положень ч. ч. 1, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Тобто, підставою для залишення без руху позовної заяви на стадії вирішення питання щодо відкриття провадження у справі є виключно недотримання позивачем вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України. 
Матеріали справи містять дані про залишення позовної заяви буз руху до відкриття провадження, що не є складовою предмета даного апеляційного провадження та безпосередньо після відкриття провадження, виходячи з норм п. 11 ст. 185 ЦПК України, якою, зокрема регламентовано право суду, на залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у випадку встановлення тих обставин, що останню подано без дотримання вимог, викладених у ст. ст. 175, 177 ЦПК України. 
Залишаючи повторно, після відкриття провадження, ухвалою від 10 липня 2020 року позовну заяву ПАТ «СГ ТАС» без руху, суд мотивував її тим, що до позовної заяви, при її надходженні, не долучено вказане в додатках платіжне доручення про виплату страхового відшкодування, посилаючись при цьому на п. 5 ст. 177 ЦПК України.
Позивачу запропоновано усунути вказаний недолік у строк, що становить п`ять днів з моменту вручення йому даної ухвали суду. 
Статтею 177 ЦПК встановлено вимоги до подачі документів, що додаються до позовної заяви. 
Відповідно до положень ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.
Частиною 5 ст. 177 ЦПК України покладено обов`язок на позивача, долучення до позовної заяви наявних у нього доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
На виконання ухвали Уманського міськрайонного суду від 10 липня 2020 року про залишення позовної заяви без руху, 18 серпня 2020 року ПАТ «СГ ТАС» скеровано до суду першої інстанції клопотання про усунення недоліків, до якого додано копію платіжного доручення № 82517 від 29 лютого 2016 року на суму 61 829 грн 22 коп. та відомості про виплату № 640 від 29 лютого 2016 року на ім`я ОСОБА_2 коштів у сумі 45 000 грн 00 коп. (а. с. 47, 48). 
Залишаючи ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 серпня 2020 року позовну заяву ПАТ «СГ ТАС», без розгляду, суд виходив з того, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви у строк і спосіб, визначений в ухвалі від 10 липня 2020 року. Так, на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху надано копію платіжного доручення та відомості про виплату страхового відшкодування, однак, не додано ще одну копію таких документів, які підлягають врученню відповідачу, хоча на їх необхідність було звернуто увагу в ухвалі Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 10 липня 2020 року при залишенні позовної заяви без руху. 
Колегія суддів вважає, що ненадання копії платіжного доручення та відомостей про виплату страхового відшкодування, для вручення їх відповідачу ст. ст. 175 і 177 ЦПК України не віднесені до таких підстав, що дають право застосовувати наслідки, передбачені в п. 13 ст. 187 ЦПК України, а відтак викладені в оскаржуваній ухвалі недоліки позовної заяви, що призвели до постановлення судом ухвали про залишення позову без розгляду, не свідчать про невідповідність позовної заяви вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.
Отже, в справі відсутня сукупність не усунених недоліків, яка б була достатньою для залишення позовної заяви без руху та постановлення в послідуючому ухвали про залишення позову без розгляду, у зв`язку з чим остання підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПУ України підставами для скасування ухвали, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направленню справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
За таких обставин ухвала Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 серпня 2020 рокупідлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження її розгляду.
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 379, 381, 382, 383 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в  :

Апеляційну скаргу представника приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» - адвоката Сечка Сергія Володимировича задовольнити.
Ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 серпня 2020 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду з дня складення повного судового рішення.
Повний текст постанови складено 24 листопада 2020 року.

Головуючий                                                                                                     Л. І. Василенко

Судді:                                                                                                                О. В. Карпенко

                                                                                                                           Л. В. Нерушак