ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ  УКРАЇНИ

19 листопада 2020 року	  м. Одеса	Справа № 916/365/17	
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:  
головуючого: Бєляновського В.В., суддів: Богатиря К.В, Філінюка І.Г. 

при секретарі - Лук`ященко В.Ю.

за участю представників:
від позивача: Закусило З.О.
від відповідача: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі 
апеляційну скаргу Приватного підприємства "НАВІК"
на ухвалу господарського суду Одеської області від 28.09.2020, суддя в І інстанції  Малярчук І.А., повний текст якої складено 28.09.2020 в м. Одесі
у справі № 916/365/17
за позовом: Приватного підприємства "НАВІК" 
до: Товариства з обмеженою відповідальністю “ОКТО-РІТЕЙЛ” 
про: стягнення 229 757,03грн.,  
ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "НАВІК" звернулося до господарського суду Одеської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю “ОКТО-РІТЕЙЛ” про стягнення 197  836,44 грн. основного боргу та 31920,59 грн. штрафних санкцій, які виникли внаслідок неналежного виконання відповідачем договору оренди нерухомого майна № 01/04-1 від 01.04.2016.
Ухвалою господарського суду Одеської області від 28.09.2020 позов ПП "НАВІК" до ТОВ “ОКТО-РІТЕЙЛ” про стягнення 229757,03грн. - залишено без розгляду на підставі п. 4 ч.1 ст.226 ГПК України.
Свій висновок суд мотивував тим, що позивач був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, але в підготовче засідання двічі не з`явився, не повідомив суд про причини неявки та не надав доказів поважності причин такої неявки, а також не подав до суду заяви про розгляд справи за його відсутності, що є підставою для залишення позову без розгляду.
ПП "НАВІК" у поданій до Південно-західного апеляційного господарського суду апеляційній скарзі просить вказану ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до господарського суду Одеської області.
Скаржник вважає, що приймаючи оскаржувану ухвалу судом першої інстанції було порушено норми процесуального права, не було з`ясовано обставини які мають значення для справи, висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги скаржник посилається на те, що ПП «НАВІК».не було належним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду справи. Наявні в матеріалах справи рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення від 20.08.2020 року № 35921/20 та від 10.09.2020 року № 39227/20 не є доказом належного повідомлення ПП «НАВІК» про дату, час та місце розгляду справи у зв`язку з тим, що вищезазначені повідомлення не містять ані підпису особи, яка отримала судову повістку, ані належного зазначення прізвища та ініціалів або ім`я та прізвище та в них не міститься доказів уповноваження особи на отримання поштових відправлень для ПП «НАВІК».
Крім того скаржник зазначає, що в ухвалі не наведено у чому полягають  перешкоди для розгляду та вирішення спору у даній справі по суті заявлених вимог через неявку представника позивача, а також не вмотивовано неможливість або наявність перешкод для розгляду спору за наявними матеріалами, що в свою чергу свідчить про відсутність підстав для застосування пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України та залишення позову без розгляду. 
Відзив на апеляційну скаргу не надходив. 
Перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваної ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, вислухавши пояснення представника скаржника, дослідивши наявні у справі матеріали, перевіривши правильність застосування судом норм процесуального права при винесенні оскаржуваної ухвали, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою господарського суду Одеської області від 13.02.2017 позовну заяву ПП «НАВІК» прийнято до розгляду та порушено провадження у справі№ 916/365/17, призначено справу до розгляду.
У наступному, ухвалою господарського суду Одеської області від 26.02.2018 провадження у справі № 916/365/17 зупинено до набрання  законної сили  рішенням у справі №523/3765/17.
Ухвалою господарського суду Одеської області від 07.08.2020 поновлено провадження по справі №916/365/17, призначено підготовче засідання суду на 02.09.2020р. 
Ухвалою місцевого суду від 02.09.2020 через нез`явлення сторін у судове засідання відкладено підготовче засідання на 28.09.2020р. 
Також встановлено, що місцевим господарським судом у вищенаведених ухвалах явка учасників справи обов`язковою не визнавалась.
Однак, у судове засідання, яке відбулося 28.09.2020 позивач знову уповноваженого представника не направив, про причини його неявки суд не повідомив, жодних заяв про розгляд справи за його відсутності або про відкладення розгляду справи до початку судового засідання не подав.
Предметом апеляційного оскарження є ухвала суду першої інстанції про залишення позову без розгляду у зв`язку з нез`явленням позивача у судове засідання та неподанням ним заяви про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Згідно зі статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Частиною першою статті 8 вказаного Закону передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.
Водночас порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано відповідними нормами процесуального права - Господарського процесуального кодексу України.
Відповідно до частин першої - четвертої статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Згідно з частиною 1 статті 41 зазначеного Кодексу у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.
За приписами пункту 2 частини першої статті 42 наведеного Кодексу учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.
Відповідно до частини другої статті 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.
Вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Подібний висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15.
Відповідно до частини четвертої статті 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Згідно з пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Таким чином, обов`язковими умовами для застосування передбачених ч.4 ст.202, п.4 ч.1 ст.226 ГПК України процесуальних наслідків нез`явлення позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.
Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.
Подібний правовий висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, постанові Верховного Суду від 29.07.2020 у справі № 903/630/18, відступати від яких колегія суддів правових підстав не вбачає.
Суд першої інстанції встановив, що позивач заздалегідь був належним чином повідомлений про час та місце проведення підготовчих засідань, а саме 02.09.2020 та 28.09.2020, що підтверджується рекомендованими повідомленнями підприємства поштового зв`язку про вручення поштового відправлення від 20.08.2020р. за вх.№35921/20, від 10.09.2020р. за вх.№39227/20, які містяться в справі.
Проте в судове засідання 28.09.2020 уповноважений представник позивача не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не подав, хоча про дату, час та місце судового засідання був повідомлений судом першої інстанції належним чином.
Положеннями пункту 1 частини 2 статті 185 ГПК України визначено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.
За таких обставин суд першої інстанції дійшов правомірного та обґрунтованого висновку про наявність підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, для залишення позову ПП «НАВІК» без розгляду.
Викладені в апеляційній скарзі доводи скаржника колегія суддів не бере до уваги, з огляду на таке.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що згідно з рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення №6511912564769 та № 6511912610027, в яких ПП «НАВІК» були надіслані ухвали суду від 07.08.2020 та від 02.09.2020 про призначення підготовчих засідань на 02.09.2020 та 28.09.2020, що повернулися до суду першої інстанції 20.08.2020 та 10.09.2020 відповідно, відправлення вручені ПП «НАВІК» 17.08.2020 та 08.09.2020 відповідно, в якості одержувача зазначено «уповноважена особа Котлярова»
Відповідно до частини другої статті 13 Закону України "Про поштовий зв`язок" послуги поштового зв`язку надаються на договірній основі згідно з Правилами надання послуг поштового зв`язку, що затверджуються Кабінетом Міністрів України та повинні відповідати встановленим нормам якості.
Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку та регулювання відносин між ними визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009, положеннями яких передбачено, що повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу - це повідомлення, яким оператор поштового зв`язку доводить до відома відправника чи уповноваженої ним особи інформацію про дату вручення реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом та прізвище одержувача.
Таким чином, повідомлення про вручення поштового відправлення є документом, який оформлюється з метою отримання відправником відомостей щодо факту вручення поштового відправлення, дати такого вручення та щодо особи, яка отримала це поштове відправлення від імені адресата.
Відповідно до пункту 106 зазначених Правил на бланку повідомлення про вручення поштового відправлення з позначкою "Вручити особисто", внутрішнього рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка" одержувач розписується та зазначає прізвище.
Відповідні дані на бланку повідомлення про вручення також зазначаються про особу, уповноважену на одержання внутрішнього рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка", адресованого юридичній особі або фізичній особі за місцем роботи.
Із наведених норм чинного законодавства можливо дійти висновку, що загальний порядок фіксації та оформлення вручення рекомендованого поштового відправлення передбачає встановлення особи одержувача та зазначення на бланку повідомлення про вручення його прізвища. Цей запис здійснює працівник поштового зв`язку.
Перевірка документів, що посвідчують особу, уповноважену на одержання внутрішнього рекомендованого листа, адресованого юридичній особі за її місцезнаходженням, а також належне оформлення повідомлення про вручення поштового відправлення покладено на працівників поштового зв`язку.
Суд зазначає, що копії вищевказаних ухвал господарського суду Одеської області від 07.08.2020 та від 02.09.2020 судом першої інстанції було надіслано ПП «НАВІК» за адресою, зазначеною в його позовній заяві та в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що у рекомендованих повідомленнях про вручення поштового відправлення №6511912564769 та № 6511912610027 мав міститись підпис особи, яка отримала відправлення. Втім, наявність прізвища та дати вручення беззаперечно підтверджує отримання кореспонденції ПП «НАВІК» з урахуванням того, що представник підприємства поштового зв`язку перед врученням кореспонденції має пересвідчитися у повноваженнях особи, яка її отримує.
Крім того, колегія суддів зазначає, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження; процесуальна бездіяльність ПП «НАВІК» не може ставити під сумнів здійснення судочинства судом першої інстанції відповідно до вимог процесуального закону.
Наведений правовий висновок зазначено у постанові Верховного Суду у від 07.06.2019 у справі № 910/17797/17.
Викладені в апеляційній скарзі доводи скаржника про порушення судом першої інстанції норм процесуального права не знайшли свого підтвердження, не спростовують обставин, на які послався суд як на підставу для залишення позову без розгляду, ґрунтуються на довільному тлумаченні скаржником норм процесуального права, у зв`язку з чим підстав для зміни чи скасування оскарженої у справі ухвали суд апеляційної інстанції не вбачає.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з правильним висновком господарського суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки він зроблений з правильним застосуванням п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Відповідно до ст.276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене та беручи до уваги унормовані статтею 269 ГПК України межі перегляду справи в суді апеляційної інстанції, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції не припустився порушення або неправильного застосування норм процесуального права, отже, оскаржувана ухвала скасуванню або зміні не підлягає. 
Враховуючи, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, то в порядку  ст. 129 ГПК України судові витрати зі сплати судового збору за подання та розгляд апеляційної скарги в сумі 2102 грн. покладаються на скаржника.

Керуючись статтями 253, 269, 270, 271, 275, 276, 281-284 ГПК України, Південно-західний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Ухвалу господарського суду Одеської області від 28 вересня 2020 у справі                № 916/365/17 залишити без змін, а апеляційну скаргу Приватного підприємства "НАВІК" - без задоволення.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повна постанова складена 23.11.2020.

Головуючий  суддя:                                                              Бєляновський В.В.

 Судді:                                                                                     Богатир К.В.

                                                                                                 Філінюк І.Г.