УХВАЛА

02 листопада 2020 року 

Київ
справа №9901/342/20
адміністративне провадження №П/9901/342/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача: Мартинюк Н.М., 
суддів: Данилевич Н.А., Єресько Л.О., Жука А.В., Мельник-Томенко Ж.М., 

перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

26 жовтня 2020 року до Верховного Суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі також - «ВККС України») про:

- визнання протиправним і скасування рішення ВККС України від 1 жовтня 2019 року №180/зп-19;

- зобов`язання відповідача: (1) повторно розглянути питання про затвердження рейтингу учасників конкурсу на зайняття 54 вакантних посад суддів у місцевих адміністративних судах та 22 вакантних посад суддів у місцевих господарських судах, оголошеного рішенням ВККС України від 9 серпня 2019 року №153/зп-19; (2) сформувати і затвердити рейтинг учасників конкурсу на зайняття 54 вакантних посад суддів у місцевих адміністративних судах та 22 вакантних посад суддів у місцевих господарських судах, оголошеного рішенням ВККС України від 9 серпня 2019 року №153/зп-19, на підставі заяв учасників конкурсу, поданих 3 вересня 2019 року, за виключенням заяв осіб, стосовно яких ВККС України 7 серпня 2019 року внесено рекомендації Вищій раді правосуддя щодо призначення на посади суддів місцевих загальних судів.

Підставами позову ОСОБА_1 вказує те, що відповідач оскаржуваним рішенням від 1 жовтня 2019 року неправомірно включив до рейтингу учасників конкурсу на зайняття вакантних посад суддів у місцевих адміністративних і господарських судах тих осіб, які зайняли переможні позиції на посади судді у місцевих судах, чим порушено право позивача на доступ до професії і поставлено його у нерівне становище щодо осіб, які отримали рекомендації для призначення на посади суддів і в місцевих загальних судах, і в місцевих адміністративних та господарських судах. Правовими підставами позову зазначено порушення вимог статей 19, 24 Конституції України, пункту 13 частини першої статті 70, пункту 3 частини першої статті 93 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», статей 1, 2 Закону України «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні», статті 2 КАС України.

Згідно з частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - «КАС України») суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини другої статті 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до частини четвертої статті 22 КАС України Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні, зокрема, справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Вищої кваліфікаційної комісії суддів України. 

Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності, зокрема, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України визначені у статті 266 КАС України, згідно з частиною другою якої адміністративні справи, зазначені у пунктах 1-3 частини першої цієї статті, розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження Верховним Судом у складі колегії Касаційного адміністративного суду не менше ніж з п`яти суддів.

Отже, справа підсудна Верховному Суду як суду першої інстанції та її належить розглядати у порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У позовній заяві ОСОБА_1 заявляє клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду, яке обґрунтовує такими підставами.

Позивач зазначає, що 12 жовтня 2019 року у справі №9901/517/19 за його позовом до ВККС України про визнання протиправним і скасування рішення (стосовно допуску до участі у конкурсі на зайняття посад суддів місцевих адміністративних та господарських судів) ОСОБА_1 подав заяву про збільшення позовних вимог, в якій просив визнати протиправним і скасувати рішення ВККС України від 1 жовтня 2019 року №180/зп-19, тобто через 12 днів після прийняття оскаржуваного рішення.

10 березня 2020 року у справі №9901/517/19, тобто майже через 5 місяців від дня подання вказаної заяви про збільшення позовних вимог, позивач додатково подав клопотання, в якому просив, зокрема, прийняти заяву від 12 жовтня 2019 року до розгляду у зв`язку з тим, що питання щодо прийняття її суд не вирішував.

Проте, як зауважує ОСОБА_1 , 20 жовтня 2020 року, тобто більш ніж через один рік, Верховний Суд у судовому засіданні повернув заяву від 12 жовтня 2019 року без розгляду.

Посилаючись на положення пункту 11 частини п`ятої статті 160, пункту 5 частини четвертої статті 169 КАС України, позивач вказує, що з моменту подання заяви від 12 жовтня 2019 року у справі №9901/517/19 до прийняття Верховним Судом ухвали про повернення її без розгляду, він не мав права звертатися до суду з позовом щодо визнання протиправним і скасування рішення ВККС України від 1 жовтня 2019 року №180/зп-19.

Відтак ОСОБА_1 вважає, що у період з 12 жовтня 2019 року до 20 жовтня 2020 року існувала обставина, яка унеможливлювала подання ним цього позову, а саме: тривалий розгляд Верховним Судом заяви про збільшення позовних вимог від у справі № 9901/517/19. Позивач вказує, що ця ситуація виникла об`єктивно, незалежно від його волі (на усі без виключення чотири судових засідання у справі №9901/517/19, що відбулись після 12 жовтня 2019 року, позивач з`являвся), тому вважає поважною причину пропуску процесуального строку звернення до адміністративного суду.

Надаючи оцінку доводам клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду з позовом у цій справі Верховний Суд зазначає таке.

Частиною першою статті 121 КАС України передбачено, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визначає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

З наданих позивачем копій документів випливає, що він дійсно звертався до Верховного Суду з клопотанням від 12 жовтня 2019 року у справі №9901/517/19 (подане в межах місячного строку після прийняття оскаржуваного рішення ВККС України від 1 жовтня 2019 року) про збільшення позовних вимог, у якому заявив ті ж вимоги, що заявлені у справі №9901/342/20.

Також позивач правильно зауважив, що вказане клопотання про збільшення позовних вимог було розглянуте Верховний Судом в межах справи №9901/517/19 лише 20 жовтня 2020 року з незалежних від ОСОБА_1 причин. Після поверення вказаної заяви позивач звернувся до суду з цим позовом 22 жовтня 2020 року, тобто в межах місячного строку з моменту постановлення протокольної ухвали від 20 жовтня 2020 року. До того ж Верховний Суд вважає доречними посилання позивача на те, що в силу положень пункту 11 частини п`ятої статті 160 з моменту подання ним клопотання від 12 жовтня 2019 року у справі №9901/517/19 до постановлення ухвали від 20 жовтня 2020 року про повернення цього клопотання позивач не мав права звертатися до суду повторно з тими ж вимогами, з якими вже звернувся, подавши клопотання про збільшення позовних вимог, яке не було вирішено судом. 

З огляду на викладене, Верхвоний Суд вважає, що наявні підстави для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом та задоволення клопотання позивача про поновлення такого строку. 

Крім того, 30 жовтня 2020 року до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_2 про залучення її до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача. 

Відповідно до частини другої статті 49 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. У разі якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Оскільки рішення ВККС України від 1 жовтня 2019 року №180/зп-19 стосується прав ОСОБА_2 як особи, яка згідно додатку до цього рішення включена до рейтингу учасників конкурсу і зайняла переможну позицію на посаду судді Окружного адміністративного суду міста Києва, то її необхідно залучити до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача. Щодо заперечень третьої особи проти поновлення позивачеві строку звернення до суду, то Суд їх відхиляє, оскільки вони не спростовують викладених у цій ухвалі висновків Верховного Суду про поважність причин пропуску такого строку. 

Згідно з частиною четвертою статті 9 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

З огляду на викладене, з метою всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи, Суд вважає за необхідне витребувати у відповідача докази, необхідні для розгляду цієї справи згідно переліку, визначеного у резолютивній частині цієї ухвали. 

Отже, позовна заява подана з додержанням вимог статей 160- 161 КАС України, підстав для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження на дату відкриття провадження немає. 

З урахуванням положень частини п`ятої статті 262 КАС України Суд дійшов висновку про необхідність розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись статтями 3, 22, 49, 121, 171, 248, 257, 262, 266 КАС України,

УХВАЛИВ:

Визнати поважними підстави пропуску строку звернення до суду ОСОБА_1 із позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язання вчинити дії та поновити цей строк. 

Відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (03109, місто Київ, вулиця Генерала Шаповала, 9) про визнання протиправним і скасування рішення і зобов`язання вчинити дії.

Справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження колегією суддів у складі п`яти суддів. 

Залучити до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ).

Призначити справу до розгляду в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, яке відбудеться об 11 год 00 хв 25 листопада 2020 року, в приміщенні суду за адресою: м. Київ, вул. Московська, 8, корпус 5. 

Зобов`язати Вищу кваліфікаційну комісію суддів України у строк до 20 листопада 2020 року надати Верховному Суду належним чином засвідчені копії: 

- Умов проведення конкурсу на зайняття вакантних посад суддів місцевих загальних судів, затверджених рішенням ВККС України від 2 липня 2019 року №108/зп-19; 

- Умов проведення конкурсу на зайняття вакантних посад суддів місцевих адміністративних та місцевих господарських судів, затверджених рішенням ВККС України від 9 серпня 2019 року №153/за-19;

- рішень ВККС України: від 7 серпня 2019 року №150/зп-190 з додатками; від 9 серпня 2019 року №153/зп-19, від 1 жовтня 2019 року №180/зп-19 з додатками.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача (з урахуванням доводів, викладених у позовній заяві), а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу.

Встановити позивачу триденний строк з дня отримання відзиву на позовну заяву для подання до суду відповіді на відзив та документів, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до нього доказів відповідачу.

Встановити відповідачу триденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання до суду заперечень проти відповіді на відзив і документів, що підтверджують надіслання (надання) заперечень і доданих до нього доказів позивачу.

Встановити третій особі десятиденний строк для подання пояснень з дня отримання позову та п`ятиденний строк з дня отримання відзиву.

Повідомити учасників справи, що відзив на позовну заяву (відзив), відповідь на відзив та заперечення повинні відповідати вимогам частин другої-четвертої статті 162 КАС України.

Повідомити учасників справи, що письмові докази, які подаються до суду, повинні бути оформлені відповідно до вимог статті 94 КАС України, зокрема вони подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, а якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством, зокрема учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Повідомити учасників справи, що інформацію у справі, яка розглядається, можна отримати за адресою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: supreme.court.gov.ua.

Повідомити учасників справи, що у разі невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству, суд, відповідно до статті 149 КАС України, може застосувати заходи процесуального примусу.

Повідомити відповідача - суб`єкта владних повноважень про те, що у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин суд, відповідно до статті 149 КАС України, може застосувати заходи процесуального примусу.

Повідомити учасників справи, що застосування до особи заходів процесуального примусу не звільняє її від виконання обов`язків, встановлених КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не може бути оскаржена.

……………………………………….

……………………………………….

……………………………………….

……………………………………….

……………………………………….

Н.М.          Мартинюк
Н.А.          Данилевич
Л.О.          Єресько
А.В.          Жук
Ж.М.          Мельник-Томенко,
Судді          Верховного Суду