ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 жовтня 2020 року	Львів	Справа № 500/1211/20 пров. № А/857/7745/20	

 Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:
головуючого судді:                                                  Запотічного І.І.,
суддів:                                                                      Глушка І.В., Довгої О.І., 
при секретарі судового засідання:                              Галаз Ю.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Громадської організації "ОШУКАНІ УКРАЇНЦІ" на ухвалу  Тернопільського окружного адміністративного суду  від 26 травня 2020 року ( суддя Осташ А.М., ухвалена в м. Тернополі) у справі № 500/1211/20 за адміністративним позовом Громадської організації "ОШУКАНІ УКРАЇНЦІ" до Тернопільської обласної регіональної організації політичної партії "Слуга Народу", Політичної партії "Слуга Народу"   про визнання бездіяльності та рішення протиправним, зобов`язання вчинити дії,-  
                                                      ВСТАНОВИВ:
В травні 2020 року Громадська організація "ОШУКАНІ УКРАЇНЦІ" звернулась в суд з позовом до Тернопільської обласної регіональної організації політичної партії "Слуга Народу", Політичної партії "Слуга Народу" та просила: визнати протиправною бездіяльність Тернопільської обласної регіональної організації політичної партії "Слуга Народу" в частині відсутності розробки та реалізації ідеологічної та політичної роботи; не прийнятті участі у висуванні кандидатів на місцевих виборах протягом 2016-11.2019 років в межах Тернопільської області; не проведенні регіональних конференцій для обрання делегатів на З`їзди партії “Слуга Народу”, що відбулися протягом 2018-2020 років; визнати протиправним рішення Вищої Ради Партії “Слуга Народу” щодо створення Тернопільської обласної регіональної організації політичної партії “Слуга Народу”; зобов`язати Вищу Раду Партії “Слуга Народу” привести у відповідність вимог Статуту політичної партії “Слуга Народу” склад та діяльність Тернопільської обласної регіональної організації політичної партії “Слуга Народу”.
Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду  від 26 травня 2020 року відмовлено у відкриті провадження в адміністративній справі за позовом Громадської організації "ОШУКАНІ УКРАЇНЦІ" до Тернопільської обласної регіональної організації політичної партії "Слуга Народу", Політичної партії "Слуга Народу" про визнання бездіяльності та рішення протиправним, зобов`язання вчинити дії.
Не погоджуючись із зазначеною ухвалою суду, Громадська організація "ОШУКАНІ УКРАЇНЦІ" оскаржила його, подавши апеляційну скаргу до Восьмого апеляційного адміністративного суду, вказує на неправильне застосування норм процесуального права, просить таку скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо необхідності відмови у відкритті провадження у справі за заявленим позовом, так як апелянтом не оскаржуються дії чи рішення партії, що відноситься до внутрішньої діяльності. Предметом оскарження є дії, бездіяльність та рішення відповідачів, що порушують права та законні інтереси громадян України, у тому числі членів ГО в частині “права обирати та бути обраним”, “правомірних очікувань” від діяльності та завдань політичної партії, право отримувати достовірну інформацію про кандидатів у народні депутати, а також конституційні принципи верховенства права та законності, та обов`язок партій діяти відповідно до вимог Статуту та законів України. Також вказує, що судом першої інстанції порушено вимоги ч.6 ст. 170 КАС України, так як не роз`яснено до якої юрисдикції віднесено розгляд даної справи.
Сторони будучи повідомленими про час та місце розгляду справи явки представників в судове засідання не забезпечили, що відповідно до ч.2 ст.313 КАС України не перешкоджає розгляду справи без їхньої участі.  
Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. 
Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.
Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що даний спір не підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства. 
З приводу такого висновку суду першої інстанції колегія суддів апеляційного суду вважає за необхідне зазначити наступне.
Як вбачається з матеріалів справи предметом позову  в даній адміністративній справі є оскарження бездіяльності Тернопільської обласної регіональної організації політичної партії "Слуга Народу" в частині відсутності розробки та реалізації ідеологічної та політичної роботи; не прийнятті участі у висуванні кандидатів на місцевих виборах протягом 2016    11.2019 років в межах Тернопільської області; не проведення регіональних конференцій для обрання делегатів на З`їзди партії "Слуга Народу", що відбулись протягом 2018 -2020 років; оскарження рішення Вищої ради партії "Слуга Народу" щодо створення Тернопільської обласної регіональної організації політичної партії "Слуга Народу"; зобов`язання ВРП "Слуга Народу" привести, у відповідності вимог пп.4.1,3.1, пп.4.9.1 Статуту ПП "Слуга народу", склад та діяльність Тернопільської обласної регіональної організації політичної партії “Слуга Народу”.
Відповідно до п.п.4,6 ч. 1    ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи немає підстав для відмови у відкритті провадження в адміністративній справі.
Статтею 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.
Судовий захист є одним із найефективніших правових засобів захисту інтересів фізичних та юридичних осіб. 
Відповідно до частини першої статті 2 КАС завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Пунктом 1 частини першої статті 4 КАС визначено, що адміністративна справа – це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.
Згідно з пунктом 2 частини першої статті 4 КАС публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Поняття “суд, встановлений законом” включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.
Критеріями розмежування судової юрисдикції є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.
Колегія суддів зазначає, що положеннями статті 19 КАС визначено справи, на які поширюється юрисдикція адміністративних судів.
При цьому, згідно пункту 4 частини другої статті 19 КАС юрисдикція адміністративних судів не поширюється на справи щодо відносин, які відповідно до закону, статуту (положення) громадського об`єднання, саморегулівної організації віднесені до його (її) внутрішньої діяльності або виключної компетенції, крім справ у спорах, визначених пунктами 9, 10 частини першої цієї статті.
Згідно статті 1 Закону України “Про громадські об`єднання” громадське об`єднання - це добровільне об`єднання фізичних осіб та/або юридичних осіб приватного права для здійснення та захисту прав і свобод, задоволення суспільних, зокрема економічних, соціальних, культурних, екологічних, та інших інтересів.
Відповідно до статті 2 Закону №2365-III політична партія - це зареєстроване згідно з законом добровільне об`єднання громадян - прихильників певної загальнонаціональної програми суспільного розвитку, що має своєю метою сприяння формуванню і вираженню політичної волі громадян, бере участь у виборах та інших політичних заходах.
За змістом статті 4 Закону №2365-III втручання з боку органів державної влади та органів місцевого самоврядування або їх посадових осіб у створення і внутрішню діяльність політичних партій та їх структурних утворень забороняється, за винятком випадків, передбачених цим Законом.
Статтею 10 Закону №2365-III передбачено, що обласні, міські, районні організації, первинні осередки політичної партії або інші структурні утворення, передбачені статутом партії, утворюються в порядку, визначеному статутом партії.
Згідно статті 8 Закону №2365-III політичні партії повинні мати статут. Статут політичної партії має містити такі відомості: зокрема, перелік статутних органів політичної партії, порядок їх утворення, їхні повноваження і термін цих повноважень; порядок створення, загальну структуру та повноваження обласних, міських, районних організацій політичної партії та її первинних осередків; порядок скликання та проведення партійних з`їздів, конференцій, зборів та інших представницьких органів політичної партії тощо.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що спір виник між громадською організацією та Обласною регіональною організацією і Політичною партією, які є добровільними об`єднаннями громадян, відповідно до прийнятого Статуту наділені відповідними правами, завданнями та метою. 
Предметом позову у цій справі є оскарження бездіяльності Тернопільської обласної регіональної організації політичної партії "Слуга Народу" в частині відсутності розробки та реалізації ідеологічної та політичної роботи; не прийнятті участі у висуванні кандидатів на місцевих виборах протягом 2016-11.2019 років в межах Тернопільської області; не проведення регіональних конференцій для обрання делегатів на З`їзди партії "Слуга Народу", що відбулись протягом 2018 -2020 років; оскарження рішення Вищої ради партії "Слуга Народу" щодо створення Тернопільської обласної регіональної організації політичної партії "Слуга Народу"; зобов`язання ВРП "Слуга Народу" привести, у відповідності вимог пп.4.1,3.1, пп.4.9.1 Статуту ПП "Слуга народу", склад та діяльність Тернопільської обласної регіональної організації політичної партії “Слуга Народу”.
Відповідно до пункту 2.3 Статуту Політичної партії для здійснення своєї мети та завдань партія має право вільно проводити свою діяльність у межах, передбачених Конституцією України та  чинним законодавством України, брати участь у виборах Президента України, народних депутатів  Верховної Ради України, до інших органів державної влади  органів місцевого самоврядування  та їх посадових осіб у порядку, встановленому відповідними законами України, брати участь у політичній діяльності, проводити масові заходи (збори, мітинги, тощо) відповідно до чинного законодавства.
Відтак, оскаржуючи бездіяльність та рішення відповідачів, позивач фактично зводить позов до невиконання відповідачами вимог, передбачених Статутом, що є їх виключною компетенцією та правом вільно, в межах закону та Статуту, виконувати свої цілі, мету та завдання. 
Таким чином, вирішення питань, які є предметом спору належать до внутрішньо-організаційної діяльності партії та є виключною компетенцією відповідного статутного органу, а тому в силу пункту 4 частини другої статті 19 КАС не можуть бути предметом розгляду в порядку адміністративного судочинства. 
Законами України “Про вибори Президента України”, “Про вибори народних депутатів України”, “Про місцеві вибори” (статті 99, 108, 94 відповідно) передбачено право на оскарження за правилами адміністративного судочинства рішень, дій чи бездіяльності, зокрема, політичних партій (місцевих організацій партій). Однак, згідно приписів цих же статей таке оскарження можливе за умов, якщо відповідна партія (місцева організація партії), є суб`єктом виборчого процесу та якщо оскаржені рішення, дії чи бездіяльність стосуються виборів. 
Юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах щодо правовідносин, пов`язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму (пункт 6 частини першої статті 19 КАС). 
Під виборчим процесом необхідно розуміти здійснення суб`єктами виборчого процесу виборчих процедур щодо підготовки та проведення відповідних виборів у строки, передбачені законодавством, які починаються у законодавчо визначений термін та закінчуються офіційним оприлюдненням результатів виборів (вибори Президента України) або через законодавчо встановлений строк після цього оприлюднення. Пов`язаність правовідносин з виборчим процесом полягає в тому, щоб ці правовідносини виникли в межах виборчого процесу й стосувалися підготовки та проведення виборів.
Разом з тим, спори, які виникли поза межами виборчого процесу або не стосуються виборчого процесу (проведення та підготовки виборів), не належать до виборчих спорів у розумінні КАС.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 листопада 2018 року в справі №757/43355/16-ц звернула увагу на те, що приписи “заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства”, “заяву не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства”, “позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства” (пункт 1 частини першої статті 170 КАС у редакції, чинній на час постановлення оскаржуваної ухвали) стосуються як позовів, які не можуть розглядатися за правилами цивільного чи адміністративного судочинства, відповідно, так і тих позовів, які взагалі не можуть розглядатися судами.
Також, аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі №9901/70/19.
Спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.
Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, про необхідність постановлення ухвали про відмову у відкритті провадження у справі.
Разом з тим колегія суддів апеляційного суду зазначає, що відповідно до ч.6 ст. 170 КАС України у разі відмови у відкритті провадження в адміністративній справі з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи. Суд першої інстанції вказану обставину не взяв до уваги.
Враховуючи вище викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що заявлені позовні вимоги стосуються внутрішньої діяльності партії та виключної компетенції відповідного статутного органу, законність бездіяльності та рішення, яких не може бути перевірена в судовому порядку.
Таким чином, поданий позов не може бути розглянутий в судовому порядку адміністративним судом (у тому числі у судовому порядку будь-якої юрисдикції).
Згідно частини четвертої статті 317 КАС зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.
Враховуючи те, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про необхідність відмови у відкритті провадження у цій справі, проте не вказав, що поданий позов не може бути розглянутий в судовому порядку судом будь-якої юрисдикції, то апеляційну скаргу необхідно задовольнити частково, а ухвалу суду першої інстанції змінити з вищевикладених мотивів в частині мотивів відмови у відкритті провадження у справі. 
Керуючись статтями 308, 310, 312, 315, 316, 317, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, -
                                                       ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Громадської організації “ОШУКАНІ УКРАЇНЦІ” задовольнити частково.
Ухвалу Тернопільського окружного адміністративного суду від 26 травня 2020 року змінити в частині мотивів відмови у відкритті провадження у справі.
В решті ухвалу Тернопільського окружного адміністративного суду від 26 травня 2020 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.
На постанову протягом тридцяти днів з моменту набрання нею законної сили може бути подана касаційна скарга безпосередньо до суду касаційної інстанції.
У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	І. І. Запотічний 	
судді	 	І. В. Глушко 	
 	 	О. І. Довга  	
Повне судове рішення складено 07.10.2020