П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  560/1908/20 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Салюк П.І.  
Суддя-доповідач -  Біла Л.М.   
07 жовтня 2020 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Білої Л.М. 
суддів:  Гонтарука В. М.  Курка О. П. , 
за участю:
секретаря судового засідання: Черняк А.В.,
представника позивача: Косюк Р.М. 
представника відповідача: Кундиловської М.М. 

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Хмельницькій області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 16 червня 2020 року у справі за адміністративним позовом Споживчого товариства "Домашній Хліб" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання незаконним податкового повідомлення-рішення, 
В С Т А Н О В И В :
В квітні 2020 року Споживче товариство "Домашній Хліб" звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Хмельницькій області, в якому просило визнати незаконним податкове повідомлення-рішення від 11 січня 2020 року № 0000615404 як таке, що містить неповні (занижені на 117344,15 гривень) відомості про суми фактичної сплати товариством податку на прибуток та скасувати це податкове повідомлення-рішення.
Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 16 червня 2020 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 11 січня 2020 року №0000615404 Головного управління ДПС у Хмельницькій області.
Стягнуто на користь Споживчого товариства "Домашній Хліб" 2102 грн. судових витрат за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Хмельницькій області. 
Відповідач, не погодившись із судовим рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити.
Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, відповідач посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи та неправильне застосування норм матеріального права. При цьому, аргументи, наведені скаржником в обґрунтування вимог апеляційної скарги, аналогічні доводам, викладеним ним у відзиві на позов.
У відзиві на апеляційну скаргу позивач заперечив проти задоволення вимог відповідача, відзначивши, що позиція Товариства, яка підтримана і судом першої інстанції, грунтується на документально підтверджених фактах, рішеннях суду, що набрали законної сили, а також на нормах чинного податкового законодавства, які в своїй сукупності спростовують доводи відповідача про нібито допущені позивачем порушення податкового законодавства.
В судовому засіданні представник відповідача підтримав вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити.
Представник позивача заперечив проти задоволення вимог відповідача та просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного перегляду справи, що ГУ ДПС у Хмельницькій області проведено камеральну перевірку СТ "Домашній хліб" з питання своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання з податку на прибуток за період з 19 серпня 2019 року по 14 листопада 2019 року.
За результатами вказаної перевірки складено Акт від 16 грудня 2019 року № 249/22-01-54-04/36923720, де зафіксоване порушення позивачем вимог п. 57.1 ст. 57 Податкового кодексу України щодо несвоєчасної сплати самостійно узгодженого податкового зобов`язання з податку на прибуток, із затримкою більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми податкового зобов`язання в сумі 93293,85 грн.
Підставою для зазначених висновків, слугувало те, що позивачем 06 серпня 2019 року за вх. №9171746377 подано до податкового органу декларацію з податку на прибуток підприємств за 1 півріччя 2019 року, де платником податку було самостійно задекларовано податкове зобов`язання з податку на прибуток в сумі 101251 грн., граничний термін сплати - 19 серпня 2019 року.
На підставі аналізу даних інтегрованої картки платника за 2019 рік перевіркою встановлено, що СТ "Домашній хліб" несвоєчасно сплачено самостійно узгоджене податкове зобов`язання з податку на прибуток підприємства в сумі 93293,85 грн., згідно платіжних доручень: за №3783 від 12 листопада 2019 року в сумі 13906,85 грн., за №3813 від 13 листопада 2019 року в сумі 30000 грн., за №3846 від 14 листопада 2019 року в сумі 30000 грн. та за №3877 від 15 листопада 2019 року в сумі 19387 грн. Порушення законодавчо встановлених термінів відповідно склали 85, 86, 87 та 88 днів.
За результатами перевірки Красилівським управлінням ГУ ДПС у Хмельницькій області винесене податкове повідомлення - рішення від 11 січня 2020 року №0000615404 про сплату штрафу за порушення строків сплати грошового зобов`язання з податку на прибуток (в розмірі 20%) на суму 18658,77 грн.
Позивач не погоджуючись із висновками перевірки та податковим повідомленням - рішенням, яке винесене відповідачем на їх підставі, звернувся до суду про його скасування.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач, приймаючи рішення про застосування штрафу до СТ "Домашній хліб" зменшив суму фактично сплаченого товариством у серпні та частково у листопаді 2019 року податку на прибуток на суму 117344,15 гривень, зарахувавши цю суму в рахунок погашення податкового боргу, а в подальшому керуючись висновком про неповну й несвоєчасну сплату позивачем податку на прибуток, прийняв податкове повідомлення-рішення від 11 січня 2020 року №0000615404, яким до СТ "Домашній хліб" застосував штраф.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та надаючи оцінку доводам апеляційної скарги, виходить з наступного.
В даному випадку, визначальне значення має з`ясування наявності у позивача податкового боргу в сумі 117344,15 грн. на погашення якого відповідачем було здійснено часткове зарахування сплаченого товариством у період з серпня по листопад 2019 року податку на прибуток.
Як засвідчено матеріалами справи, проведеною 16.12.2019 камеральною перевіркою встановлено, що позивачем несвоєчасно сплачено суми узгодженого податкового зобов`язання, задекларованого платником в податковій декларації з податку на прибуток підприємства за 1 півріччя 2019 року, а  саме несвоєчасно сплачено самостійно узгоджене податкове зобов`язання з податку на прибуток, із затримкою більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми податкового зобов`язання, в сумі 93293,85 грн.
Відповідно до пп. 16.1.4 п. 16.1 ст. 16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.
Згідно з п. 54.1 ст. 54 ПК України, крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.
Відповідно до п. 57.1 ст.57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно з пп. 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 ПК України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.
Пунктом 87.1. ст. 87 ПК України встановлено, що джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів.
У відповідності до п. 129.1 ст. 129 ПК України після закінчення встановлених цим Кодексом строків погашення узгодженого грошового зобов`язання на суму податкового боргу нараховується пеня. Нарахування пені розпочинається при нарахуванні суми грошового зобов`язання контролюючими органами - від першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати грошового зобов`язання, визначеного у податковому повідомленні-рішенні згідно із цим Кодексом.
Пунктом 129.3 ст. 129 ПК України встановлено, що нарахування пені закінчується: у день зарахування коштів на відповідний рахунок органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, та/або в інших випадках погашення податкового боргу та/або грошових зобов`язань; у день проведення взаєморозрахунків непогашених зустрічних грошових зобов`язань відповідного бюджету перед таким платником податків; у день запровадження мораторію на задоволення вимог кредиторів (при винесенні відповідної ухвали суду у справі про банкрутство або прийнятті відповідного рішення Національним банком України); при прийнятті рішення щодо скасування або списання суми податкового боргу (його частини). У разі часткового погашення податкового боргу сума такої частки визначається з урахуванням пені, нарахованої на таку частку.
Згідно з п. 129.4 ст. 129 ПК України пеня, визначена пп. 129.1.1 п. 129.1 цієї статті, нараховується на суму податкового боргу (включаючи суму штрафних санкцій за їх наявності та без урахування суми пені) із розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на день виникнення такого податкового боргу або на день його (частини) погашення, залежно від того, яка з величин таких ставок є більшою, за кожний календарний день прострочення у його сплаті. Пеня, визначена пп. 129.1.2 п. 129.1 цієї статті, нараховується із розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на день заниження. Пеня, визначена п. 129.1.3 п. 129.1 цієї статті, нараховується із розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на день виплати (нарахування) доходів на користь платників податків - фізичних осіб.
Статтею 131 ПК України встановлено, що нараховані контролюючим органом суми пені самостійно сплачуються платником податків. При погашенні суми податкового боргу (його частини) кошти, що сплачує такий платник податків, у першу чергу зараховуються в рахунок податкового зобов`язання. У разі повного погашення суми податкового боргу кошти, що сплачує такий платник податків, в наступну чергу зараховуються у рахунок погашення штрафів, в останню чергу зараховуються в рахунок пені. Якщо платник податків не виконує встановленої цим пунктом черговості платежів або не визначає її у платіжному документі (чи визначає з порушенням зазначеного порядку), контролюючий орган самостійно здійснює такий розподіл такої суми у порядку, визначеному цим пунктом. Суми пені зараховуються до бюджетів або державних цільових фондів, до яких згідно із законом зараховуються відповідні податки.
Відповідно до пп. 20.1.34 п. 20.1 ст. 20 ПК України, контролюючі органи мають право звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.
Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Колегія суддів звертає увагу, що наведені позивачем обставини, що були покладені в основу позовних вимог, вже досліджувались в судовому порядку та їм була надана оцінка у рішенні Хмельницького окружного адміністративного суду від 04.10.2019 у справі № 560/2685/19, залишеного без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 04.02.2020.
Так, судами першої та апеляційної інстанції у справі № 560/2685/19 встановлено, що в 2019 році ГУ ДФС у Хмельницькій області проведено документальну планову виїзну перевірку СТ "Домашній хліб". За результатами документальної планової виїзної перевірки (акт від 31 травня 2019 року №0413/22-01-14-002/36923720) ГУ ДФС у Хмельницькій області винесено податкове повідомлення-рішення від 20 червня 2019 року №0007891402 про збільшення грошового зобов`язання з податку на прибуток основного платежу в сумі 410605 грн. та штрафної санкції в сумі 102651 грн.
В інтегрованій картці платника 12.07.2019 відповідно до абз.1 п. 129.1 ст. 129 Податкового кодексу України в автоматичному режимі нараховувалась пеня в сумі 203097,15 грн. за періоди порушення граничних термінів сплати до бюджету податку на прибуток до бюджету грошового зобов`язання по податку на прибуток.
На підставі зазначеного відповідачем до СТ "Домашній хліб" була виставлена податкова вимога від 18 липня 2019 року №108112-54, яка була оскаржена товариством в судовому порядку та визнана протиправною і скасована в рамках розгляду справи №560/2685/19.
При цьому, як було з`ясовано в межах розгляду справи №560/2685/19, фактичні платежі з податку на прибуток, що були здійснені СТ "Домашній хліб" впродовж серпня 2019 року, а саме: 12 серпня 2019 року - на суму 20250,20 грн., 14 серпня 2019 року - на суму 40500,40 грн., 15 серпня 2019 року - на суму 20250,20 грн., 16 серпня 2019 року - на суму 20250,20 грн., були зараховані відповідачем в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків - в даному випадку на погашення пені в сумі 203097,15 грн.
Отже, внаслідок того, що частина, а саме 117344,15 гривень з фактично здійснених СТ "Домашній хліб" платежів з податку на прибуток були зараховані відповідачем як сплата пені, в акті камеральної перевірки, яка проводилась податковим органом вже у грудні 2019 року, відповідач дійшов висновку про неповну й несвоєчасну сплату позивачем саме податку на прибуток. 
В подальшому, на думку суду першої інстанції з чим погоджується і суд апеляційної інстанції, такий висновок відповідача потягнув за собою винесення податкового повідомлення-рішення від 11 січня 2020 року №0000615404, яким на СТ "Домашній хліб" було покладене зобов`язання сплатити штраф - 20% від суми несвоєчасно сплаченого податку на прибуток, тобто 18658,77 гривень (20% від 93293,85 гривень податку на прибуток, які відповідач в акті камеральної перевірки вказує як сплачені несвоєчасно).
Вищевикладене вказує, на те, що відповідач, приймаючи рішення про застосування штрафу до СТ "Домашній хліб" зменшив суму фактично сплаченого товариством у серпні та частково у листопаді 2019 року податку на прибуток на суму 117344,15 гривень, зарахувавши цю суму в рахунок погашення податкового боргу, а в подальшому, керуючись висновком про неповну й несвоєчасну сплату позивачем податку на прибуток, прийняв податкове повідомлення-рішення від 11 січня 2020 року №0000615404, яким до СТ "Домашній хліб" застосував штраф.
При цьому, як відзначено вище, суд першої інстанції встановив, що пеня в сумі 117344,15 грн., яка була застосована до СТ "Домашній хліб" шляхом винесення податкової вимоги ГУ ДФС у Хмельницькій області від 18 липня 2109 року №108112-54, була визнана протиправною і скасована рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2019 року по справі №560/2685/19, яке згідно з постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 04 лютого 2020 року залишено без змін та відповідно набрало законної сили.
Колегія суддів зауважує, що встановлені обставини справи, які сторонами не заперечувались, свідчать про те, що у період перебування на розгляді у Сьомому апеляційному адміністративному суді апеляційної скарги відповідача на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2019 року по справі №560/2685/19 відповідач одночасно провівши камеральну перевірку СТ "Домашній хліб", виніс податкове повідомлення-рішення від 11 січня 2020 року №0000615404, яким до товариства був застосований штраф.
Твердження апелянта, що згідно п. 87.9 ПК України, у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків, є необґрунтованими, оскільки зарахування відповідачем частини сплаченого СТ "Домашній хліб" податку на прибуток в рахунок погашення протиправно застосованої пені, що підтверджується рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2019 року по справі №560/2685/19, не відповідає вимогам податкового законодавства. 
З огляду на викладені обставини, за результатами розгляду апеляційної скарги, з урахуванням наведених норм права, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для визнання спірного податкового повідомлення-рішення від 11 січня 2020 року №0000615404 протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Відповідно до ч. 1  ст. 242 КАС України  рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Відповідно до ч.ч. 1, 2  ст. 77 КАС України  кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених  статтею 78 цього Кодексу.
Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто прийняте рішення відповідає матеріалам справи та вимогам закону.
Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції.
При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Доводи апеляційної скарги спростовуються встановленими судом першої інстанції обставинами, наявними в матеріалах справи доказами та нормами права, зазначеними в мотивувальній частині оскаржуваного рішення суду.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право, зокрема, залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Хмельницькій області залишити без задоволення, а  рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 16 червня 2020 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі  12 жовтня 2020 року.

Головуючий	 	 	Біла Л.М.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Гонтарук В. М.    Курко О. П.