Ухвала
 
20 листопада 2020 року
м. Київ
 
справа № 638/15576/16-ц
 
провадження № 61-9990св20
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротуна В. М. розглянув заяву ОСОБА_1 про відвід суддів у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду міста Харкова від 19 лютого 2020 року у складі судді Подус Г. С. та постанову Харківського апеляційного суду від 29 травня 2020 року у складі колегії суддів: Котелевець А. В., Тичкової О. Ю., Хорошевського О. М.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
Ухвалою Верховного Суду від 04 вересня 2020 рокувідкрито касаційне провадження за касаційною скаргою  ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду міста Харкова від 19 лютого 2020 року та постанову Харківського апеляційного суду від 29 травня 2020 року у справі за позовом  ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Мусієнко О. І. про визнання неправомірною (незаконною) нотаріальної дії.
 
Ухвалою Верховного Суду від 05 листопада 2020 року вказану справу призначено до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами. Цією ж ухвалою було відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засіданні за її участю.
 
У листопаді 2020 року до Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід суддів Верховного Суду: Лідовця Р. А. Воробйової І. А., Черняк Ю. В., яка обґрунтована тим, що судді позбавили її доступу до правосуддя, призначивши справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами, оскільки ця справа не є малозначною і не може розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження.
 
Ухвалою Верховного Суду від 18 листопада 2020 року заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Верховного Суду: Лідовця Р. А. Воробйової І. А., Черняк Ю. В., у справі за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду міста Харкова від 19 лютого 2020 року та постанову Харківського апеляційного суду від 29 травня 2020 року, визнано необґрунтованою.
 
Заяву про відвід суддів Верховного Суду: Лідовця Р. А. Воробйової І. А., 
Черняк Ю. В.,передано для вирішення зазначеного питання у порядку, передбаченому частиною першою статті 33 ЦПК України, іншому судді.
 
Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями 
від 19 листопада 2020 року, справу призначено судді-доповідачеві: 
Коротуну В. М.
 
Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтею 36 ЦПК України.
 
Згідно правил вказаної статті, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:
 
1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;
 
2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;
 
3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;
 
4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;
 
5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.
 
Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.
 
Оцінивши доводи заяви ОСОБА_1 про відвід суддів, вивчивши матеріали касаційного провадження, вважаю, що підстави для задоволення заяви про відвід суддів: Лідовця Р. А. Воробйової І. А., Черняк Ю. В., відсутні, оскільки доводи заявника не свідчать про існування обставин, які викликають обґрунтований сумнів у неупередженості та об`єктивності суддів, а також, що судді прямо чи побічно заінтересовані у результаті розгляду справи, а зводяться до незгоди з судовим рішенням суду касаційної інстанції щодо вирішення питання про розгляд справи в судовому засіданні за участю ОСОБА_1 .
 
Виходячи зі змісту заяви ОСОБА_1 , остання виражає побоювання щодо упередженості та необ`єктивності суддів, що виразилось у недопущенні її до правосуддя, яке, на її думку, полягає в тому, що суд відмовив їй у задоволенні клопотання про розгляд справи в судовому засіданні за її участю та призначив справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
 
Надаючи оцінку вказаним аргументам ОСОБА_1 , Верховний Суд виходить із такого.
 
Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції (частина друга).
 
Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
 
Абзац другий частини першої даної статті визначає, що у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.
 
Таким чином, питання виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.
 
Положення частин п`ятої та шостої статті 279 ЦПК України, якою врегульовано порядок розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження в суді першої інстанції, не застосовуються при касаційному розгляді, оскільки суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права та не вирішує питань доказування у справі і не встановлює обставин справи.
 
Доводи заявника, які обґрунтовані виключно припущеннями і нічим не доведені, не свідчать про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності суддів.
 
Оскільки обставини, на які посилається ОСОБА_1 , не дають підстав для сумніву у неупередженості та об`єктивності суддів та не свідчать про заінтересованість суддів у результаті розгляду справи, вважаю, що заява ОСОБА_1 про відвід суддів: Лідовця Р. А. Воробйової І. А., Черняк Ю. В., задоволенню не підлягає. 
 
Керуючись статтями 36, 40 ЦПК України, 
 
УХВАЛИВ:
 
У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Верховного Суду: Лідовця Р. А. Воробйової І. А., Черняк Ю. В.,у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Мусієнко Олени Іванівни про визнання неправомірними дій, за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду міста Харкова від 19 лютого 2020 року та постанову Харківського апеляційного суду від 29 травня 2020 року, - відмовити.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                             В. М. Коротун