ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2020 року	Львів	Справа № 345/593/20 пров. № А/857/8929/20	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого-судді -                                               Мікули О. І.,
суддів          -                                                       Гінди О. М., Курильця А. Р., 
з участю секретаря судового засідання –     Ратушної М. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові в залі суду апеляційну скаргу Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 23 червня 2020 року у справі № 345/593/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради про визнання дій протиправними, скасування акта, припису, протоколу та постанови про накладення штрафу,-

суддя в 1-й інстанції – Боршовський Т. І.,
час ухвалення рішення – 23.06.2020 року, 
місце ухвалення рішення – м. Івано-Франківськ,
дата складення повного тексту рішення – не зазначено,

                                                        в с т а н о в и в :

Позивач - ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до відповідача - Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради, в якому просив визнати протиправними дії відповідача щодо: складання акта про недопущення посадових осіб на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15 листопада 2019 року; припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15 листопада 2019 року; складання протоколу від 15 листопада 2019 року про недопуск посадових осіб до перевірки; постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності за № 10/02-26 від 02 грудня 2019 року в сумі 63060 грн.; скасувати: акт про недопущення посадових осіб на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15 листопада 2019 року; припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15 листопада 2019 року; протокол від 15 листопада 2019 року про недопуск посадових осіб до перевірки; постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності за № 10/02-26 від 02 грудня 2019 року в сумі 63060 грн., винесену начальником Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради Топоровим А.В., якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення у сфері містобудівної діяльності передбаченого пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України “Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності” та накладений штраф у сумі 63060 грн.
Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 23 червня 2020 року позов задоволено частково. Визнано протиправними дії Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради щодо складання акта про недопущення посадових осіб на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 15 листопада 2019 року, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15 листопада 2019 року. Визнано протиправним та скасовано припис Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15 листопада 2019 року. Визнано протиправною та скасовано постанову № 10/02-26 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02 грудня 2019 року, прийняту начальником Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради Топоровим А. В. Відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради в частині позовних вимог про скасування акта про недопущення посадових осіб на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 15 листопада 2019 року та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15 листопада 2019 року.
Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, відповідач - Відділ державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржуване рішення прийняте з неправильним встановленням обставин справи та порушенням норм матеріального права, а тому підлягає скасуванню, покликаючись на те, що підставою для проведення позапланової перевірки позивача слугував лист земельного відділу Калуської міської ради від 08 листопада 2019 року № 393/12-02, який відповідно до частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є зверненням фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Так, на підставі листа земельного відділу Калуської міської ради від 08 листопада 2019 року № 393/12-02 видано наказ № 01-06/38 від 11 листопада 2019 року «Про проведення позапланових перевірок» та направлення для проведення позапланового заходу № 60/02-03 від 11 листопада 2019 року, строк дії направлення з 13 листопада 2019 року по 15 листопада 2019 року. На об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , 13 листопада 2019 року посадові особи відповідача пред`явили службові посвідчення та надали ОСОБА_1 копію направлення, що підтверджується особистим підписом позивача на направленні. При цьому, форма направлення не передбачає обов`язку вказувати конкретний час проведення перевірки, тому вважає, що позивач був належним чином повідомлений про проведення перевірки і посадовими особами відділу ДАБК було дотримано порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. При цьому, в період з 13 листопада 2019 року по 15 листопада 2019 року ОСОБА_1 відмовив у допуску посадових осіб ДАБК до проведення перевірки та не надав документи, необхідні для її здійснення, чим не допустив посадових осіб відділу до проведення позапланової перевірки. Тобто позивач не забезпечив доступ до об`єкта перевірки ні в один день проведення такої перевірки. Скаржник вважає небогрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що представники відповідача мали можливість безперешкодно оглянути нежитлові приміщення 13 листопада 2020 року, оскільки один лише факт перебування посадових осіб на об`єкті не може свідчити про їх допуск замовником до огляду вказаних приміщень. Щодо повідомлення позивача про дату та час розгляду справи про адміністративне правопорушення, то Відділ державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради направив ОСОБА_1 за адресою місця проживання, зазначеної в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб – підприємців та громадських формувань, рекомендованим листом з повідомленням про вручення, а тому вважається, що вказані документи належним чином вручені незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування. Таким чином, вважає, що відповідач діяв у межах повноважень та у спосіб, передбачений законодавством, що регулює порядок проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.
Справа розглядалася судом першої інстанції у порядку спрощеного позовного провадження.
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому підтримує доводи викладені ним у позові та додаткових поясненнях, погоджується з рішенням суду першої інстанції, вважає його законним та обгрунтованим, а вимоги апеляційної скарги безпідставними.
Учасники справи  у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце апеляційного розгляду повідомлені належним чином, подали клопотання про розгляд справи без їх участі, тому суд вважає можливим проведення розгляду справи у відсутності учасників справи за наявними в справі матеріалами, та на основі наявних у ній доказів, згідно з ч.4  ст.229 КАС України без фіксування судового засідання технічними засобами.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзив на апеляційну скаргу в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін з таких підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що згідно зі свідоцтвом від 16 травня 2001 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1509, ОСОБА_1 належить на праві власності приміщення котельні, загальною площею 380,4 м.кв., зазначене в плані літерою «Г», яке розташоване в АДРЕСА_1 .
Крім того, на підставі договору купівлі-продажу від 30 листопада 2002 року позивачу передано в приватну власність будівлю ГРП, зазначену в плані літерою «Д» - загальною площею 33,8 м.кв., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до договору купівлі-продажу від 10 січня 2003 року ОСОБА_1 належить на праві власності приміщення за адресою: АДРЕСА_1 : сушильний цех – приміщення № 8 площею 11,8 м.кв; приміщення № 9 площею 26,6 м.кв.; приміщення № 10 площею 6,4 м.кв.; приміщення № 11 площею 12,7 м.кв.; приміщення № 12 площею 18,0 м.кв.; приміщення № 13 площею 27,3 м.кв.; приміщення № 14 площею 25,7 м.кв.; приміщення № 15 площею 2,1 м.кв.; приміщення № 16 площею 14,6 м.кв.; приміщення № 17 площею 10,2 м.кв. 
З матеріалів справи вбачається, що 08 листопада 2019 року начальник земельного відділу Калуської міської ради листом № 393/12-02 повідомив Відділ державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради про те, що відповідно до правовстановлюючих документів на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_1 належить на праві приватної власності приміщення котельні загальною площею 380,4 кв.м., будівля ГРП площею 33.8 кв.м. та приміщення сушильного цеху загальною площею 155,4 кв.м. Зважаючи на те, що вказані приміщення використовуються як торгові, необхідно провести перевірку законності реконструкції вказаних об`єктів нерухомості.
11 листопада 2019 року Відділ державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради прийняв наказ № 01-06/38 «Про проведення позапланових перевірок», в тому числі щодо реконструкції нежитлових приміщень по АДРЕСА_1 , замовник – ОСОБА_1 , підстава: лист земельного відділу Калуської міської ради від 08 листопада 2019 року № 393/12-02.
11 листопада 2019 року відповідач видав направлення № 60/02-03 для проведення планового (позапланового) заходу, а саме: для здійснення позапланової перевірки на об`єкті «Реконструкція нежитлових приміщень по АДРЕСА_1 щодо дотримання суб`єктом містобудування: замовник – ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Строк дії направлення з 13 листопада 2019 року до 15 листопада 2019 року.
Матеріалами справи стверджується, що на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , 13 листопада 2019 року посадові особи відповідача пред`явили службові посвідчення та надали ОСОБА_1 копію направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 11 листопада 2019 року № 60/02-03.
15 листопада 2019 року представники Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради із залученням начальника земельного відділу Калуської міської ради склали акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій. 
Згідно з вказаним актом від 15 листопада 2019 року на об`єкті з реконструкції нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_1 , 13 листопада 2019 року ОСОБА_1 вручено копію направлення для проведення позапланового заходу та пред`явлено службові посвідчення посадовими особами відділу ДАБК, які проводили позапланову перевірку згідно з направленням № 60/02-03 від 11 листопада 2019 року про проведення на вказаному об`єкті позапланової перевірки з 13 листопада 2019 року по 15 листопада 2019 року. Разом з тим, ОСОБА_1 був зобов`язаний у вказаний період подати документи, необхідні для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю та допустити посадових осіб до проведення перевірки. Однак у період з 13 листопада 2019 року по 15 листопада 2019 року ОСОБА_1 , знаючи про наміри контролюючого органу щодо здійснення перевірки об`єкта будівництва, відмовив у допуску посадових осіб відділу ДАБК до проведення перевірки та не надав документи, необхідні для її здійснення. Таким чином, в акті зроблено висновок про те, що  позивач не допустив посадових осіб відділу ДАБК до проведення позапланової перевірки.
Також судом встановлено, що 15 листопада 2019 року представники відповідача склали припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, згідно якого зобов`язано фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 допустити посадових осіб відділу ДАБК до проведення позапланової перевірки на об`єкт з реконструкції нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_1 , термін виконання – 10 робочих днів.
15 листопада 2019 року представники Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради склали протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, згідно якого зафіксовано порушення фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 пункту 1 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11, абзацу 2 пункту 14 та абзацу 5 пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінеут Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553. Розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності заплановано провести 02 грудня 2019 року.
15 листопада 2019 року ОСОБА_1 звернувся до відповідача із заявою, в якій просив дозволу на ознайомлення з листом земельного відділу Калуської міської ради від 08 листопада 2019 року № 393/12-02, який слугував підставою для проведення позапланової перевірки.
18 листопада 2019 року вищевказані акт від 15 листопада 2019 року, припис від 15 листопада 2019 року та протокол від 15 листопада 2019 року надіслано фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 поштовим зв`язком за адресою, що зазначено в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: АДРЕСА_2 . Згідно з відомостями установи зв`язку «Укрпошта» поштове відправлення повернуто назад без вручення адресату 21 грудня 2019 року та вручено відправнику 23 грудня 2019 року.
22 листопада 2019 року листом № 4326/02.15/20 направлено позивачу копію листа земельного відділу Калуської міської ради від 08 листопада 2019 року № 393/12-02 та повідомлено про дату та час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
02 грудня 2019 року начальник Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради, розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, прийняв постанову № 10/02-26 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Відповідно до вказаної постанови від 02 грудня 2019 року № 10/02-26 фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та застосовано до фізичної особи – підприємця ОСОБА_1 штраф у розмірі 63060 грн. 
Вищевказану постанову від 02 грудня 2019 року № 10/02-26 надіслано фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 поштовим зв`язком за адресою, що зазначено в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: АДРЕСА_2 . Згідно з відомостями установи зв`язку «Укрпошта» поштове відправлення повернуто назад без вручення адресату 04 січня 2020 року та вручено відправнику 08 січня 2020 року.
15 січня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до відповідача із заявою, в якій просив надати копію постанови від 02 грудня 2019 року № 10/02-26 та усіх документів, які слугували для її прийняття.
03 лютого 2020 року супровідним листом № Б-134 направлено позивачу копії акту від 15 листопада 2019 року, припису від 15 листопада 2019 року, протоколу від 15 листопада 2019 року та постанови від 02 грудня 2019 року № 10/02-26.
Вважаючи протиправними дії відповідача щодо складання акта про недопущення посадових осіб на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій,  протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15 листопада 2019 року, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15 листопада 2019 року, складання протоколу від 15 листопада 2019 року про недопуск посадових осіб до перевірки постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності за № 10/02-26 від 12 грудня 2019 року, позивач звернувcя до суду з цим позовом.
Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції дійшов висновку, що дії представника відповідача щодо складання акта про недопущення посадових осіб на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15 листопада 2019 року, є протиправними. Протиправність таких дій полягає в тому, що вони вчинені безпідставно та необґрунтовано, нерозсудливо, оскільки: відсутні встановлені законом підстави для їх вчинення; зафіксовані в таких документах порушення ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності не доведені належним чином; за не врахування всіх обставин щодо фактичного забезпечення права суб`єкта містобудування брати участь у перевірці; не вчинено розумних та доступних, за спірних обставин, процедурних дій в процесі проведення перевірки як щодо суб`єкта, так і об`єкта перевірки. З аналогічних, як наслідок, підстав суд вважав протиправним і припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15 листопада 2019 року. Щодо вимог про скасування протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15 листопада 2019 року та акту про недопущення посадових осіб на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 15 листопада 2019 року, то суд вказав, що такі документи самостійно не породжують для особи настання будь-яких юридичних наслідків та не впливають на його права, обов`язки та законні інтереси в розумінні пункту 1 частини 2 статті 19 КАС України, а тому вказані позовні вимоги задоволенню не підлягають. Визнано судом протиправною і постанову № 10/02-26 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02 грудня 2019 року з огляду на визнання протиправними документів, на яких така ґрунтується.
Такі висновки суду першої інстанції, на думку колегії суддів, відповідають нормам матеріального права та фактичним обставинам справи і є правильними, законними та обґрунтованими, виходячи з наступного.
Відповідно до ч.2  ст.19 Конституції України  органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VІ встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Ч.1 ст.41 цього Закону передбачає, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч. 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).
На виконання зазначеного припису Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Кабінет Міністрів України постановою від 23 травня 2011 року № 553  затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, яким визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів будівництва (далі за текстом Порядок № 533 (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
За змістом пункту 7 цього Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, під час якої посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.    
Відповідно до пункту 9 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Проаналізувавши наведені вище правові норми, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про те, що вказаний пункт Порядку № 553 передбачає обов`язкове повідомлення суб`єктів містобудування або їх представників про дату та час проведення перевірки з метою забезпечення їхньої присутності на об`єкті перевірки.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач дізнався про проведення позапланової перевірки 13 листопада 2019 року безпосередньо на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , коли посадові особи відповідача пред`явили службові посвідчення та надали позивачу копію направлення для проведення позапланового заходу від 11 листопада 2019 року № 60/02-03. Цей факт сторонами не заперечується.
При цьому, у вказаному направленні не вказано дати та часу проведення перевірки з метою забезпечення присутності на об`єкті перевірки суб`єкта містобудування або його представників, а також не вказано документів, які необхідно надати позивачу при проведенні такої перевірки.
Права та обов`язки посадових осіб інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені у пунктах 11, 12 Порядку № 553.
Так, підпункт 1 пункту 11 Порядку № 553 передбачає, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.
Крім того, відповідно до пункту 12 Порядку № 553 здійснення архітектурно-будівельного контролю посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку; розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, 15 листопада 2019 року представники Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради із залученням начальника земельного відділу Калуської міської ради склали акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій. Згідно з вказаним актом від 15 листопада 2019 року на об`єкті з реконструкції нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_1 , 13 листопада 2019 року ОСОБА_1 вручено копію направлення для проведення позапланового заходу та пред`явлено службові посвідчення посадовими особами відділу ДАБК, які проводили позапланову перевірку. Згідно з направленням № 60/02-03 від 11 листопада 2019 року на вказаному об`єкті повинна бути проведена позапланова перевірка з 13 листопада 2019 року по 15 листопада 2019 року. Разом з тим, ОСОБА_1 був зобов`язаний у вказаний період подати документи, необхідні для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю та допустити посадових осіб до проведення перевірки. Однак у період з 13 листопада 2019 року по 15 листопада 2019 року ОСОБА_1 , знаючи про наміри контролюючого органу щодо здійснення перевірки об`єкта будівництва, відмовив у допуску посадових осіб відділу ДАБК до проведення перевірки та не надав документи, необхідні для її здійснення, і тим самим не допустив посадових осіб відділу ДАБК до проведення позапланової перевірки.
При цьому, як правильно встановлено судом першої інстанції, 13 листопада 2019 року посадові особи відповідача були присутні за адресою: АДРЕСА_1 . Також був присутній ОСОБА_1 , якому вручено направлення № 60/02-03 від 11 листопада 2019 року.
Вказані обставини свідчать про те, що позапланова перевірка розпочалася, оскільки представники відповідача перебували 13 листопада 2019 року за адресою перевірки: АДРЕСА_1 , вручили ОСОБА_1 направлення на перевірку та мали можливість безперешкодно оглянути саме належні позивачу нежитлові приміщення за вказаною адресою. 
При цьому, жодних дій зі сторони позивача щодо недопуску 13 листопада 2019 року представників Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради до приміщень об`єкта перевірки в акті від 15 листопада 2019 року не зафіксовано.
Щодо проведення перевірки 14 листопада 2019 року та 15 листопада 2019 року, то як правильно зазначив суд першої інстанції, представники відповідача не надали позивачу жодних письмових документів, які б містили вимоги до ОСОБА_1 про необхідність бути присутнім на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 під час проведення перевірки, із зазначенням коли і де саме з`явитись позивачу, які саме конкретно документи потрібно подати для перевірки, коли і куди подати такі документи. 
Доводи відповідача про те, що форма направлення на проведення перевірки не передбачає обов`язку вказувати конкретний час проведення перевірки, правильно не взяті судом до уваги, оскільки ключове значення для визнання результатів перевірки має факт належного повідомлення суб`єкта містобудування про час та місце проведення перевірки для забезпечення його права брати участь у такій перевірці, тобто повідомлення конкретного часу перевірки для фізичної особи є обов`язком відповідача, інакше визнання належним повідомленням часу, що вимірюється не годинами, а днями, було б покладенням на позивача надмірного тягаря, який би не відповідав його обов`язку забезпечити свою участь чи участь повноважного представника під час проведення перевірки.
У матеріалах справи відсутні докази того, що позивач володів інформацією про конкретний час проведення позапланової перевірки 14 листопада 2019 року та 15 листопада 2019 року та які конкретно документи потрібно надати.
Отже, на думку колегії суддів, відповідачем не доведено факту свідомого ухилення позивача від обов`язку бути присутнім під час проведення перевірки, доказів протилежного суду не представлено.
Таким чином, зазначені в акті перевірки від 15 листопада 2019 року обставини щодо недопущення ОСОБА_1 посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт перевірки за адресою: вул. Пекарська, 1 в м. Калуш, та ненадання посадовим особам відповідача документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, не доведені відповідачем як суб`єктом владних повноважень відповідно до вимог ч.2 ст.77 КАС України.
Враховуючи наведене вище, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що дії представника відповідача щодо складання акта про недопущення посадових осіб на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15 листопада 2019 року та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15 листопада 2019 року, є протиправними.
Щодо доводів апелянта про належне повідомлення позивача про час і місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудування, то колегія суддів вважає, що суд  першої інстанції правильно звернув увагу на те, що на момент розгляду відповідачем (02 грудня 2019 року) матеріалів справи про правопорушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, в останнього не було відомостей про отримання позивачем інформації про місце, час, дату розгляду вказаних матеріалів.
Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені  Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»  визначає Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений  постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244  (далі - Порядок № 244).
Згідно з пунктом 3 цього Порядку надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.
Абзацами 1, 2 пункту 17 Порядку № 244 передбачено, що справа може розглядатись за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.
Відповідно до абзацу 3 пункту 20 Порядку № 244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності про час та місце розгляду справи.
Як правильно встановлено судом, у матеріалах справи відсутні докази того, що у відповідача була наявна інформація про вручення позивачу акту, припису та протоколу про правопорушення у сфері містобудування від 15 листопада 2019 року або про повернення такого поштового відправлення з відміткою про неможливість вручення з незалежних від відповідача обставин до дня розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності,  а саме: 02 грудня 2019 року. Крім того, як вбачається з відомостей установи зв`язку «Укрпошта», така рекомендована кореспонденція повернута установою зв`язку відправнику 21 грудня 2019 року та вручена останньому з довідкою про причини повернення 23 грудня 2019 року. Тобто відповідач перед прийняттям постанови не переконався чи отримав позивач повідомлення про дату й час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Таким чином, відповідач здійснив розгляд справи про адміністративне правопорушення за відсутності відомостей про своєчасне сповіщення позивача про місце і час розгляду справи.
Отже, позивач не був повідомлений про розгляд справи, що унеможливило його взяти участь у розгляді справи, надати пояснення, заперечення, подати документи та інші відомості, що мають значення для вирішення справи, чим порушено законні права та інтереси позивача.
Щодо покликання апелянта на те, що на адресу позивача було направлено акт не допуску на об`єкт перевірки, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, припис про усунення виявлених порушень, то колегія суддів вважає, що саме лише надсилання цих документів, не є підтвердженням виконання відповідачем вимог пункту 17 Порядку № 244 щодо повідомлення позивача про час і місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.
Аналогічна позиція в подібних правовідносинах, викладена у постанові Верховного Суду від 12 липня 2018 року у справі справа № 464/7844/16-а.
Аналізуючи наведені вище правові норми та фактичні обставини справи, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про те, що дії представника відповідача щодо складання акта про недопущення посадових осіб на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15 листопада 2019 року, є протиправними. Протиправність таких дій полягає в тому, що вони вчинені безпідставно та необґрунтовано, нерозсудливо, оскільки: відсутні встановлені законом підстави для їх вчинення; зафіксовані в таких документах порушення ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності не доведені належним чином; за не врахування всіх обставин щодо фактичного забезпечення права суб`єкта містобудування брати участь у перевірці; не вчинено розумних та доступних, за спірних обставин, процедурних дій в процесі проведення перевірки як щодо суб`єкта, так і об`єкта перевірки. З аналогічних, як наслідок, підстав суд вважав протиправним і припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 15 листопада 2019 року. Щодо вимог про скасування протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15 листопада 2019 року та акту про недопущення посадових осіб на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 15 листопада 2019 року, то суд вказав, що такі документи самостійно не породжують для особи настання будь-яких юридичних наслідків та не впливають на його права, обов`язки та законні інтереси в розумінні пункту 1 частини 2 статті 19 КАС України, а тому вказані позовні вимоги задоволенню не підлягають. Визнано судом протиправною і постанову № 10/02-26 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02 грудня 2019 року з огляду на визнання протиправними документів, на яких така ґрунтується.
Таким чином, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.
При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану в рішенні у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29) .
Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості в межах відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.
Оскільки рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 23 червня 2020 року у справі № 345/593/20  в частині відмови у задоволенні частини позовних вимог не оскаржується в апеляційному порядку, та в процесі апеляційного провадження не було виявлено порушень, допущених судом першої інстанції, які б призвели до неправильного вирішення справи в цій частині, тому колегія суддів вважає недоцільним виходити за межі апеляційної скарги та переглядати оскаржуване рішення в цій частині.
З врахуванням вищенаведеного колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про підставність позовних вимог в частині їх задоволення, правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому відповідно до ст.316 КАС України апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.
Оскільки колегія суддів залишає без змін рішення суду першої інстанції, то відповідно до ч.6 ст.139 КАС України понесені сторонами судові витрати новому розподілу не підлягають.
Керуючись ст. 139, 229, 242, 243, 250, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,-

                                                  п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Калуської міської ради залишити без задоволення, а рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 23 червня 2020 року у справі № 345/593/20  – без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції. 

Головуючий суддя	 	О. І. Мікула 	
судді	 	О. М. Гінда 	
 	 	А. Р. Курилець  	
Повне судове рішення складено 26 жовтня 2020 року.