Єдиний унікальний номер 243/6174/18 
Номер провадження 22-ц/804/3095/20        

  

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М    У К Р А Ї Н И

11 листопада 2020 року Донецький апеляційний суд у складі:
головуючого-судді  Мальованого Ю.М.,
суддів:                     Космачевської Т.В., Папоян В.В.,  
за участю:
секретаря судового засідання Гладуха О.О.,
представника позивача адвоката Фальченко І.В.,
представника відповідача Івашової Е.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Бахмут Донецької області у залі судових засідань № 3 цивільну справу № 243/6174/20 за позовом ОСОБА_1 до Акціо-нерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» про захист прав споживачів, з апеляцій-ною скаргою відповідача Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» на рішен-ня Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 26 червня 2020 року (суддя пер-шої інстанції Гончарова А.О.),-
В С Т А Н О В И В :

  У липні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до Слов`янського міськрайонного суду Доне-цької області із позовною заявою до АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про захист прав спо-живачів.
   Позов мотивований тим, що вона є власником будинку АДРЕСА_1 . З моменту придбання будинку вона стала споживачем електричної енергії, поста-чальником якої є Слов`янський РЕМ ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго». Але з позивачем, як но-вим власником, договір на здійснення електропостачання будинку не укладався, лише був заве-дений особовий рахунок на її ім`я. Представниками енергопостачальника прилади обліку в її будинку не оглядалися та не переопломбовувалися, акт про збереження пломб, який має обов`язково бути додатком до договору, не складався. Таким чином вона користувалася елект-ричною енергією без укладання належним чином договору, сплачувала за користування елект-ричною енергією згідно з показами лічильника. 03 жовтня 2017 року її будинок було від`єднано відповідачем від енергопостачання. Вона звернулася в Слов`янський РЕМ і їй повідомили, що, коли приїхали із перевіркою додержання нею правил користування електроенергією, нікого не було вдома, тому вони змушені були від`єднати будинок від електромережі. Щоб знов підклю-чити, потрібно здійснити перевірку. Позивач із цим погодилася і 4 жовтня 2017 року до неї прибула бригада для здійснення такої перевірки. За наслідками перевірки було складено акт про порушення Правил користування електроенергією, в якому зазначено, що в будинку позивача змонтована прихована електропроводка поза приладом обліку електроенергії. До цієї прихованої електромережі підключено електричний котел. Позивач відмовилася підписувати зазначений акт, оскільки з ним не погодилася. Пломби на лічильнику були непошкодженими, а опломбування здійснювалося ще при попередньому власнику будинку. Крім того, електричним котлом вона взагалі не користувалася, оскільки він від`єднаний від опалювальної мережі будинку. Опалення будинку здійснюється газовим котлом. Але на її зауваження уваги не звернули, акт на руки не надали, а згодом вона отримала його копію поштою. 6 листопада 2017 року цей акт розглядався на засіданні комісії Слов`янського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго». Позивач на комісії навела свої зауваження та заперечення, вимагала надати їй договір та акт про збереження пломб. За результатами розгляду акту був зроблений розрахунок нібито спожитої нею електроенергії за період 3 роки. Нарахована сума склала 246 830 грн. 01 коп. Позивач категорично не погодилася із висновком комісії і тому, отримавши копію протоколу комісії, була змушена звернутися до суду для відновлення своїх порушених прав споживача. Те, що котел, який приєднаний до прихованої мережі, не працює, підтверджується висновком сервісного центру, висновком судового експерта, а також довідкою газопостачальної організації про те, що опалення будинку здійснюється газовим котлом. При складанні акту працездатність котла не перевірялася, не було прийнято до уваги те, що котел не підключений до системи опалення будинку. Крім того, як зазначено в оскаржуваному акті, виявити без облікове використання електроенергії представники постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. З метою виявлення використовувались технічні засоби, про що також зазначено в Акті. Також, згідно Акту з її лічильника було знято 3 (три) пломби - № 03555 83, 84, 85. Цими пломбами опломбовано лічильник ще в 2004 році. Отже, це підтверджує факт того, що при переведенні особового рахунку з попереднього власника будинку на її ім`я в 2013 році прилад обліку відповідачем не перевірявся, не переопломбовувася, акт про збереження пломб не складався. А відтак, оскільки навіть представники енергопостачальника не мали можливості виявити наявність пристрою для споживання електрики поза приладом обліку без спеціального технічного засобу, то позивач, як звичайний споживач, тим більше не мала такої можливості. Отже, у відповідача не було підстав для від`єднання її будинку від електричної мережі. Вна-слідок незаконних дій відповідача позивач вже тривалий час позбавлена можливості користуватися своїм будинком, оскільки має малолітню дитину, ІНФОРМАЦІЯ_1 народжен-ня. Відсутність електрики позбавляє її можливості забезпечити належні умови для життя, роз-витку та виховання дитини. Їй доводиться докладати додаткових зусиль для забезпечення свого побуту, відвідування дитиною навчального закладу, спілкування із родичами, внаслідок чого вона зазнає моральних страждань з вини відповідача. 
Просила суд визнати дії ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» в особі Слов`янського РЕМ по ві-дключенню 03 жовтня 2017 року та 04 жовтня 2017 року як споживача послуг з електропоста-чання будинку АДРЕСА_1 , від електричної мережі незаконними; ви-знати незаконним протокол № 208 від 06 листопада 2017 року засідання комісії постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення від 04 жовтня 2017 року; скасувати оперативно-господарську санкцію, застосовану згідно рішення засідання комісії постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення нарахування вартості недорахованої електроенергії у розмірі 246 830 грн. 01 коп., оформленого протоколом № 208 від 04 жовтня 2017 року; зобов`язати ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» поновити електропостачання будинку АДРЕСА_1 ; стягнути з відповідача на її користь заподіяну моральну (немайнову) шкоду в сумі 5 000 грн.  
Рішенням Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 26 червня 2020 року частково задоволені позовні вимоги ОСОБА_1 до АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» про захист прав споживачів.
Скасовано рішення Слов`янського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», правонаступни-ком якого є АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», оформлене протоколом № 208 від 06 листо-пада 2017 року, прийняте за розглядом акту порушень Правил користування електричною енергією для населення № 214238 від 04 жовтня 2017 року.
Вирішено питання про стягнення судового збору.
Не погоджуючись із рішенням суду відповідач АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», поси-лаючись на неправильне застосування норм процесуального права та порушення норм матеріа-льного права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 26 червня 2020 року в частині задо-волених позовних вимог ОСОБА_1 та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.  
  Апеляційна скарга мотивована тим, що обґрунтовуючи рішення, суд першої інстанції не надав належної оцінки всім доказам по справі, не звернув уваги на пояснення свідків, які в су-довому засіданні повідомили, що при проведені перевірки електроустановок споживача на пре-дмет виявлення самовільних підключень із застосуванням спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій в житловому будинку ОСОБА_1 було ви-явлено та демонтовано самовільне підключення електроустановок (струмоприймачів та елект-ропроводки) до електричної мережі, яка не є власністю електропостачальника. Фіксування по-рушення та складання акту було проведено працівниками - монтерами Слов`янського РЕМ  із застосуванням  двополюсного покажчика напруги, штангенциркуля ШЦ-1 № 71101290; 3), струмовимірювальних кліщів. На засоби вимірювальної техніки відповідачем було надано до-кументи про повірку станом на 04 жовтня 2017 року, відеозапис перевірки порушення, але на-лежної оцінки вказаним доказам судом також не було надано. 
Крім того, скаржник зазначає, що в оскаржуваному рішенні відсутнє правове обґрунтуван-ня висновків суду в частині задоволення позовних вимог щодо скасування рішення Слов`янського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» оформленого протоколом № 208 від 06 листопада 2017 року по розгляду Акту про порушення № 214238 від 04 жовтня 2017 року Пра-вил користування електричною енергією для населення. При цьому посилається на не враху-вання судом першої інстанції висновку щодо застосування норм права, які висловлені у поста-нові Великої Палати Верховного Суду у справі № 522/12901/17-ц, згідно яких обраний позива-чем спосіб захисту порушеного права шляхом подання позову про скасування рішення комісії по розгляду Акту про порушення Правил не є належним способом захисту права.
Позивач ОСОБА_1 рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 26 червня 2020 року у даній справі не оскаржує.   
Письмовий відзив на апеляційну скаргу відповідача позивачем на час розгляду справи не наданий.
Відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не пере-шкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.  
Згідно частин 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за ная-вними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
В судове засідання апеляційного суду позивач ОСОБА_1 не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенст-ва права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права і з дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і засто-суванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
У судовому засіданні апеляційного суду представника відповідача АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» Івашова Е.Ю. підтримала доводи апеляційної скарги, просила скасувати рішен-ня суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити  у задоволенні заявлених вимог у повному обсязі. 
Представник позивача адвокат Фальченко І.В. проти апеляційної скарги заперечував, про-сив рішення суду залишити без змін.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апе-ляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційну скаргу відповідача АТ «ДТЕК Донець-кі електромережі» слід задовольнити частково з таких підстав.
Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що 04 жовт-ня 2017 року за адресою споживача ОСОБА_1 представниками відповідача проведено кон-трольний огляд, а не технічну перевірку, тому, посилаючись на п. 3.3 Методики  визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами пра-вил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регу-лювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, чинної на час виникнення спірних правовідносин, дійшов висновку, що розрахунок вартості недоврахованої електричної енергії за порушення, зазначене в спірному акті, підлягає проведенню за період, починаючи з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не біль-ше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення пору-шення. Рішення засідання комісії по розгляду акта про порушення № 214238 від 04 жовтня 2017 року, оформлене протоколом № 208 від 06 листопада 2017 року не відповідає нормам законо-давства в частині дотримання порядку нарахування вартості обсягу електричної енергії, не об-лікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, тому вимоги  про скасування вказаного рішення підлягають задоволенню.  
Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги апеляційний суд не може погодитись з таким висновком суду у повному обсязі.
Матеріалами справи встановлено, що позивачу на праві приватної власності належить бу-динок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 (а. с. 19-21).
Відповідно до Акта про порушення (ПКЕЕН) від 04 жовтня 2017 року № 214238 під час пе-ревірки житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено порушення споживачем ОСОБА_1 , ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення електроустановок (струмоприймачів та електропроводки) до електричної мережі, яка не є власністю електропостачальника: змонтована прихована електропроводка від вхідного доврахованого автомату. Точка підключення на ввідному автоматі. З гострих кінців ввідного автомату повз прибор обліку електроенергії до розподільчого щита споживача, від якого запитаний електричний котел, виконано підключення мідним трьохжильним проводом січінням 4 кв.мм, електроенергія споживається прибором обліку електроенергії, але не враховується. Виявити підключення під час контрольного огляду прибору представники постачальника не могли, з метою виявлення використовувались технічні засоби (а.с. 63-64).
06 листопада 2017 року відбулося засідання комісії з розгляду акта про порушення ПКЕЕН. Позивач на засіданні була присутня.
Комісією було визначено та затверджено кількість та вартість недоврахованої внаслідок дій позивача електроенергії в сумі 246 830 грн 01 коп., що зафіксовано в протоколі № 208 засідання комісії по розгляду акта № 214238 від 04 жовтня 2017 року (а.с. 67). Розрахунок виконано за пропускною потужністю електромережі за три роки з 04 жовтня 2014 року по 04 жовтня 2017 року згідно п. 3.1.6 Методики (а.с. 67). 
Звертаючись до суду з позовом, позивач порушувала питання, зокрема, про визнання неза-конним протоколу № 208 від 06 листопада 2017 року засідання комісії постачальника електрое-нергії з розгляду складеного акта про порушення від 04 жовтня 2017 року та скасування опера-тивно-господарської санкції, застосованої рішенням засідання комісії постачальника електрое-нергії з розгляду складеного акта про порушення нарахування вартості недорахованої електрое-нергії у розмірі 246 830 грн. 01 коп. 
Колегія суддів погоджується з висновком суду, що відносини, які виникли між позивачем та відповідачем щодо постачання електричної енергії регулюються положеннями ЦК України,  положеннями Закону України від 16 жовтня 1997 року № 575/97-ВР «Про електроенергетику», чинного на час виникнення спірних правовідносин, Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, чинними на час виникнення спірних правовідносин (втратили чинність 26 червня 2018 року) та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, чинної на час виникнення спірних правовідносин (втратила чинність 27 липня 2019 року).   
В апеляційній скарзі відповідач посилається на відсутність правового обґрунтування висновків суду в частині задоволення позовних вимог щодо скасування рішення Слов`янського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» оформленого протоколом № 208 від 06 листопада 2017 року по розгляду Акту про порушення № 214238 від 04 жовтня 2017 року Правил користування електричною енергією для населення. При цьому зазначає, що судом не врахуванні висновки щодо застосування норм права, які висловлені у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 522/12901/17-ц, згідно яких обраний позивачем спосіб захисту порушеного права шля-хом подання позову про скасування рішення комісії по розгляду Акту про порушення Правил та скасування його не є належним способом захисту права.
У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яку ратифіковано Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, і яка для України набрала чинності 11 вересня 1997 року (далі - Конвенція), закріплено принцип доступу до правосуддя.
Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) розуміється здатність особи безперешкодно отримати судовий захист за встановленою процедурою на засадах верховенства права.
Під правоздатністю пред`являти позови, вимагати відшкодування шкоди й домагатися рі-шення суду розуміється право подання позову у суд, який наділений повноваженнями розглядати питання фактів й права, що стосуються конкретного спору, з метою постановлення рішення, що матиме обов`язкову силу (рішення ЄСПЛ від 23 червня 1981 року у справі «Ле Конт, Ван Левен і Де Мейєр проти Бельгії», заяви № 6878/75, 7238/75).
ЄСПЛ у своїх рішеннях, здійснюючи тлумачення положень Конвенції, указав, що право на доступ до правосуддя не має абсолютного характеру та може бути обмежене: держави мають право установлювати обмеження на потенційних учасників судових розглядів, але ці обмежен-ня повинні переслідувати законну мету, бути співмірними й не настільки великими, щоб спо-творити саму сутність права (рішення ЄСПЛ від 28 травня 1985 року у справі «Ашінгдейн про-ти Великої Британії).
Щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітку фактичну мож-ливість оскаржити діяння, що становить втручання у її права (рішення від 04 грудня 1995 року у справі «Белле проти Франції»).
У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виклю-чно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке криміналь-не обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи. За-коном може бути визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.
Можна зробити висновок, що у Конституції України не встановлено обмеження доступу до правосуддя, окрім випадків, коли законом визначено обов`язковий досудовий порядок урегу-лювання спору. Інших обмежень доступу до правосуддя Конституція України не містить.
Винятковою компетенцією суду є правосуддя, тобто здійснювана в передбаченому законом процесуальному порядку правозастосовча діяльність суду з розгляду справ.
Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкрет-ним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо ви-значається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини.
Згідно з пунктом 53 ПКЕЕН, акт про порушення який став підставою для прийняття оскар-жуваного позивачем рішення, розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енерго-постачальником. Рішення комісії оформлюється протоколом, у протоколі зазначається інфор-мація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі відмови побу-тового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту са-мовільного підключення). Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досяг-нуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку то-що, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.
З огляду на викладене, спірним є питання незгоди споживача із рішенням енергопостачаль-ника, оформленим протоколом, про нарахування вартості необлікованої електричної енергії на підставі зафіксованого в акті порушення ПКЕЕН, що спонукало ОСОБА_1 звернутись із цим позовом до суду з вимогою про скасування рішення комісії по розгляду Акта про пору-шення № 214238, викладеного у протоколі № 208 про визначення обсягу та вартості недоврахо-ваної електроенергії у сумі 246 830,01 грн. При цьому обраний позивачем спосіб захисту свого права, яке вона вважає порушеним, не суперечить встановленому законодавством порядку ви-рішення спірних питань, що можуть виникнути між побутовим споживачем і енергопостачаль-ником, перелік яких не є вичерпним.
Аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/179(провадження № 12-137гс19), а також у постанові Верховного Суду від 16 вересня 2020 року у справі № 390/2231/17 (провадження № 61-18151св19),  від 22 квітня 2020 року у справі № 265/5305/18 (провадження № 61-13782св19).
Таким чином, вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕН, має розглядатися судом як вимога про визнання повніс-тю або частково недійсним акта постачальника електричної енергії.
Тому доводи відповідача в апеляційній скарзі в цій частині колегією суддів не приймають-ся. 
Щодо посилання відповідача в апеляційній скарзі на безпідставне неврахування судом першої інстанції висновків щодо застосування норм права, які викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду  від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц колегія суддів зазначає наступне.  
Предметом позову у справі № 522/12901/17-ц є скасування протоколу засідання комісії ПАТ «ЕК Одесаобленерго» від 29 червня 2017 року № 67 щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ від 16 травня 2017 року № 036296 та визнання дій комісії ПАТ «ЕК Одесаобленерго» щодо розгляду зазначеного акта неправомірними.
При розгляді справи № 522/12901/17-ц Велика Палата Верховного Суду з посиланням, зок-рема, на приписи статей 11, 15, 16 Цивільного кодексу України, ст. 30 Цивільного процесуаль-ного кодексу України (в редакції, чинній до 15 грудня 2017 року), статей 1, 2, 4, 21 Господарсь-кого процесуального кодексу України (в редакції, чинній до 15 грудня 2017 року) виходила з того, що обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу засідання комісії щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ та визнання дій комісії щодо розгляду зазначеного акта неправомірними сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права. Такі вимоги не підлягають розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, але й узагалі не підлягають судовому розгляду.
Так, згідно з висновками Великої Палати Верховного Суду у справі № 522/12901/17-ц скла-дений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксаці-єю такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав. Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема, щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта.
Оскільки у даній справі предметом позову є скасування рішення комісії електропередава-льної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, офо-рмлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, а у справі № 522/12901/17-ц це пи-тання не було предметом розгляду, то підстави для застосування висновків щодо застосування відповідних норм права викладених Верховний Судом у постанові від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц  відсутні.
Крім того безпідставними є доводи заявника в апеляційній скарзі щодо ненадання належної оцінки доказам у справі.
Відповідно до ч. 2 ст. 80 ЦПК України питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього пере-конання.
Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 
Під час судового розгляду суд першої інстанції, з урахуванням положень Правил користу-вання електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (чинних в редакції на час виникнення спірних право-відносин), та Методики  визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої вна-слідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562 (чинної в редакції на час виникнення спірних правовідносин) (п. 3.1, 33 Методики)  дійшов висновку про скасування рішення Слов`янського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», яке оформлене протоколом № 208 від 06 листопада 2017 року, по розгляду акту порушень Правил користування електричною енергією для населення № 214238 від 04 жовтня 2017 року. 
Акт про порушення № 214238 містить виклад обставин порушення, схему електропоста-чання споживача із зазначенням самовільного підключення. Акт підписаний трьома працівни-ками енергопостачальника в присутності споживача ОСОБА_1 , яка відмовилася від його підписання.
Згідно протоколу засідання комісії Слов`янського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго»                № 208 від 06 листопада 2017 року по розгляду акту про порушення ПКЕЕН № 214238 від 04 жовтня 2017 року комісія дійшла висновку, що акт складено у відповідності з вимогами пункту 53 ПКЕЕН, розрахунок вартості недорахованої електроенергії проведено згідно пунктів 3.1.6. Методики та вартість необлікованої електроенергії за період із 04 жовтня 2014 року по 04 жов-тня 2017 року становить 246 830,01 грн., тобто  за три роки. Споживач ОСОБА_1 при розг-ляді комісією акту про порушення була присутня, ознайомилася з протоколом та поставила під-пис в протоколі, зауважень не надала. (а.с. 67)
Допитані в суді першої інстанції свідки ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які працюють в Слов`янському РЕМ АТ «ДТЕК Донецькобленерго», підтвердили факт виявлення 04 жовтня 2017 року у ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , самовільного підключення електроустановок до електромережі постачальника з порушенням схеми обліку, про що був складений відповідний акт.
Згідно з пунктом 48 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі: порушення правил користування електричною енергією; самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.
Відповідно до пункту 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розк-радання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостача-льника та споживачем. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про від-мову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропоста-чання, а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики.
Відповідно до підпункту 6 пункту 3.1 Методики вона застосовується у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів та електропроводки до електри-чної мережі, яка не є власністю енергопостачальника.
Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з пунктом 3.3 Методики здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тари-фами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не об-лікованої електричної енергії та за кількістю днів (розрахунковий період).
Залежно від характеру виявленого порушення Правил (підпункти 1-7 пункту 3.1 Методи-ки) добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені пунктами 2.7, 3.4 та 3.6 цієї Методики. Кількість днів, яка береться для розрахунку обсягу са-мовільно спожитої електричної енергії, може становити шість календарних місяців, що переду-вали дню виявлення порушення, дванадцять місяців та три роки (пункт 3.3 Методики).
Розглядаючи спір по суті, суд першої інстанції керувався абз. 3 підпункту «а» пункту 3.3 Методики, згідно якого якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу облі-ку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду при-ладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не бі-льше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення по-рушення.
Апеляційний суд не може погодитися з застосуванням цієї норми, оскільки акт про пору-шення  № 214238 містить виклад обставин порушення, схему електропостачання споживача із зазначенням самовільного підключення до електричної мережі, яка не є власністю електропос-тачальника.
Самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника як вид самостійного порушення перед-бачений підпунктом 6 пункту 3.1 Методики.
У відповідності до пункту 3.5.  Методики у  разі  виявлення  у  споживача порушень, за-значених у підпунктах  1-3  пункту  3.1  цієї глави у разі виявлення випадків фіксації  індикато-рами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного  полів,  та  порушень,  зазначе-них  у підпунктах 5, 6 пункту  3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії
W (кВт.год)  через   проводи, якими здійснене  самовільне  доб.с.п. підключення  або підклю-чення поза приладом обліку, визначається за формулою  (2.7)  Методики.  
Згідно абз. 3 пункту 2.7 Методики  для  розрахунку   загального   обсягу   самовільно   спожитої електричної  енергії  береться  сумарна кількість днів у періоді  від   дня   набуття   споживачем   права   власності   на електроустановку  чи  права  користування електроустанов-кою або із дня здійснення останньої технічної перевірки  електричної  мережі, до  якої  було  здійснене  самовільне  підключення,  але не більше сумарної  кількості  днів  за  дванадцять  календарних місяців, що передували  дню  виявлення  порушення до дня усунення самовільного
підключення.  
Таким чином, для обрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії відповідач мав застосувати формулу, передбачену п. 2.7 Методики.
Пунктом 1 Правил визначені поняття термінів «технічна перевірка» та «контрольний огляд».
Відповідно до пункту 10 пункту 21 Правил під час зняття показів засобу обліку представ-никами електропостачальника (електророзподільного підприємства) проводиться контрольний огляд цього засобу обліку.
Аналізуючи вказані норми, з урахуванням пояснень свідків та змісту акту про порушення, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що  04 жовтня 2017 року представниками відпо-відача проведено контрольний огляд, а не технічну перевірку, проте дійшов помилкового ви-сновку, що розрахунок вартості недорахованої електричної енергії за порушення, зазначене в Акті  про порушення № 214238 від 04 жовтня 2017 року, підлягає проведенню за період з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців що передували дню виявлення порушен-ня. 
За таких обставин суд першої інстанції помилково не застосував до спірних правовідно-син п. 2.7 Методики, проте це не вплинуло на вірність висновку про порушення відповідачем порядку визначення вартості обсягу електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, що є підставою для скасування рішення комісії з розгляду акта про пору-шення від 04 жовтня 2017 року № 214238, оформлене протоколом від 06 листопада 2017 року № 208.
Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має, зокрема, право змінити рішення (п. 2 ч.1 ст. 374 ЦПК України).
Приписами частин 1 та 4 ст. 376 ЦПК України передбачено, що підставами для зміни рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріа-льного права. Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні, зокрема, його мо-тивувальної частини.
При цьому неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.
Виходячи з наведеного вище, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції, ухвали-вши по суті правильне судове рішення, неправильно застосував норми права.
Тому апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення суду слід змінити,  виклавши   мотивувальну   частину   рішення   Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 26 червня 2020 року в редакції цієї постанови.   
Крім того, оскільки суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо суті спору, тому витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги, сплачений АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» відшкодуванню не підлягають.
Керуючись ст. ст. 368, 374, 376, 382-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» задовольни-ти частково.
Рішення Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 26 червня 2020 року змінити в частині мотивів його задоволення, виклавши їх в редакції цієї постанови.
В іншій частині рішення залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 13 листопада 2020 року.

Головуючий суддя:                                                                       Ю.М. Мальований

Судді:                                                                                              Т.В. Космачевська

                                                                                                                                                                                                                                                                                    В.В. Папоян