ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/8192/20 Справа № 202/8246/18 	  	Суддя у 1-й інстанції - Слюсар Л. П. Суддя у 2-й інстанції - Деркач  Н. М.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2020 року                                                                м. Дніпро
Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючої судді Деркач Н.М.,
суддів: Каратаєвої Л.О., Ткаченко І.Ю.,
за участю секретаря Лященко С.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі апеляційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 16 липня 2020 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування збитків , -

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2018 року Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та просило суд стягнути солідарно з відповідачів на користь АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» вартість спричинених збитків за актом про порушення у розмірі 2 688,66 грн. та судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 1762,00 грн.
В обгрунтування позову АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» зазначило, що АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» постачає електричну енергію споживачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 31.10.2002 року з ОСОБА_2 укладено договір про користування електричною енергією № 6538036. ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстровані та проживають за адресою: АДРЕСА_1 , а отже є споживачами електричної енергії за вказаною адресою. Під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідачів, що проводилась 02.11.2017 року, позивачем було виявлено порушення, а саме: самовільне підключення електроустановок споживача до електричної мережі балансоутримувача будинку з порушенням схеми обліку після відключення шляхом самовільного зняття приладу обліку, тобто електрична енергія споживається, а приладом обліку не враховується. Зазначений факт було зафіксовано актом про порушення № Н 135814. 23.11.2017 року у відсутності відповідачів відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення та складено протокол № 87/17 і прийнято рішення провести нарахування збитків у сумі 2688,66 грн. Протокол засідання комісії та розрахунок по акту відповідачам направлено поштою. 12 липня 2018 року відповідачам направлено досудову претензію за актом про порушення на суму 2688,66 грн., однак до теперішнього часу сума збитків позивачу не відшкодована. 
Рішенням  Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 16 липня 2020 року позовні вимоги АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» задоволено. Стягнуто солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь позивача вартість спричинених збитків за актом Н № 135814 про порушення від 02 листопада 2017 року к розмірі 2 688 грн. 66 коп. Вирішено питання розподілу судових витрат. 
Не погодившись з даним рішенням суду,  ОСОБА_1  звернувся з апеляційною скаргою, в якій,  посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог. Апеляційна скарга обгрунтована тим, що судом не взято до уваги те, що акт про порушення споживачем ПКЕЕН, не відповідає дійсності, доказів вини відповідача у зазначених в акті порушеннях, немає. Також апелянт зауважив, що судом неправильно застосовано норми матеріального права.
       Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення з наступних підстав.
       Згідно з частиною 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. 
               Відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
               Судом встановлено, що між ПАТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» та відповідачем ОСОБА_2 31 жовтня 2002 року було укладено договір про користування електричною енергією № 6538036 за адресою: АДРЕСА_1 . За вказаною адресою на ім`я відповідача ОСОБА_1 , який є ветераном органів внутрішніх справи та має пільги відповідно до чинного законодавства, було відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 .
       Відповідно до довідки Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур № 4172 від 10 квітня 2019 року про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб, за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано 6 осіб, а саме: наймач — відповідач у справі ОСОБА_2 з 25 вересня 1979 року, родичі наймача: чоловік ОСОБА_1 з 25 вересня 1979 року, донька ОСОБА_3 з 06 липня 2000 року, зять ОСОБА_4 з 25 листопада 2016 року, онук ОСОБА_5 з 04 грудня 2008 року, онука ОСОБА_6 з 30 червня 2017 року.
       У зв`язку з наявною заборгованістю, яка станом на 04 серпня 2017 року складала 3 540,26 грн. було сформовано попередження про відключення № 1683157 від 04 серпня 2017 року. У зв`язку з несплатою простроченої заборгованості електропостачання у помешканні за адресою: АДРЕСА_1 було припинено 18 вересня 2017 року. З наведених питань відповідач ОСОБА_1 неодноразово звертався до позивача зі скаргами про відсутність електропостачання за адресою його мешкання.
       Звернення ОСОБА_1 було розглянуте на засіданні комісії при виконавчій дирекції ПАТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» по розгляду спірних питань по актах про порушення ПКЕЕН для населення та юридичних осіб, спірних питань щодо розрахунків за спожиту електроенергію, нарахування оплати за перевищення договірних величин споживання електричної енергії та потужності, застосування штрафних санкцій до споживачів та відповідно до протоколу № 39/17-ПС від 04 жовтня 2017 року комісія дійшла висновку про підключення квартири за адресою: АДРЕСА_1 , до електричної мережі.
       02 листопада 2017 року представниками позивача здійснено вихід за адресою: АДРЕСА_1 та під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок за вказаною адресою було виявлено порушення, а саме: самовільне підключення електроустановок споживача до електричної мережі балансоутримувача будинку з порушенням схеми обліку після відключення шляхом самовільного зняття приладу обліку, про що складено акт Н № 135814 про порушення від 02 листопада 2017 року. Акт підписаний трьома відповідальними посадовими особами постачальника у присутності відповідача ОСОБА_1 та підписаний відповідачем із зазначенням про наявність скарги ДТЕК та претензії. Акт містить вказівку про те, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 23 листопада 2017 року. Таким чином відповідача було сповіщено про дату засідання комісії.
       Рішенням загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» від 19.04.2018 року змінено назву підприємства на Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі».
       Звертаючись до суду з позовом, АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» посилаллося на те, що 12 липня 2018 року на адресу відповідачів було направлено на адресу досудову претензію з наведених вище підстав, однак до теперішнього часу сума збитків не відшкодована.
       Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивач вірно здійснив розрахунок вартості не облікованої електричної енергії, збитки відповідно до акту про порушення на день розгляду справи не відшкодовані відповідачами та підстав, які б звільняли останніх від відшкодування завданих збитків не встановлено.
       Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.
       З матеріалів справи видно, що спір виник з приводу доведеності підстав для відшкодування споживачами завданих збитків енергопостачальнику АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі».
       Оскільки спірні правовідносини склалися у сфері постачання та користування електроенергією їх врегулювання здійснюється у відповідності до ст. 714 ЦК України, ст.ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правил користування електричною енергією для населення, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1996 року № 1357 (далі – Правила) та Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562 (далі – Методика).
       Згідно із п. 42, 48 Правил споживач зобов`язаний дотримуватися  вимог нормативно-технічних  документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів. Споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема за порушення правил користування електричною енергією.
       Відповідно до п. 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.
       У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
       Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.
       Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.
       У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.
       У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.
       Як видно з матеріалів справи, акт Н № 135814 про порушення відповідачами про порушення ПКЕЕН від 02 листопада 2017 року підписаний трьома відповідальними посадовими особами постачальника у присутності відповідача ОСОБА_1 та підписаний відповідачем із зазначенням про наявність скарги ДТЕК та претензії. 
       Крім того, на засідання комісії 2 РЕМ по розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення відповідачі не з`явились, на підставі чого 23 листопада 2017 року у їх відсутності відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення та складено протокол № 87/17, яким зафіксовано прийняте рішення про проведення нарахування в сумі 2688,66 грн. за виявлене порушення п.48 Правил згідно п.3.1.5 Методики – самовільне підключення електроустановок споживача до електричної мережі балансоутримувача будинку з порушенням схеми обліку після відключення шляхом самовільного зняття приладу обліку, в ході якого відповідачами було спожито недораховану електроенергію у розмірі 1711 кВТ*г за період з 18 вересня 2017 року (день відключення квартири від електропостачання у зв`язку із виниклою заборгованістю) по 02 листопада 2017 року (день складання акту про порушення). Протокол № 87/17 від 23 листопада 2017 року було направлено на адресу відповідачів.
       Отже, факт порушення ПКЕЕН споживачами встановлений відповідним актом позивача, який є підставою для нарахування збитків у відповідності до положень Методики.
       На підставі наведених обставин доводи апеляційної скарги про те, що акт про порушення споживачем ПКЕЕН не відповідає дійсності, доказів вини відповідачів у зазначених в акті порушеннях, немає, спростовуються матеріалами справи та наявними у ній доказами.
       Посилання апелянта на те, що судом неправильно застосовано норми матеріального права, не знайшли свого підтвердження.
       Вирішуючи спір, суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи та врахував доведеність факту порушення споживачами ПКЕЕН, дійшов вірного висновку про наявність підстав для стягнення з них солідарно збитків на користь енергопостачальника, завданих безобліковим підключенням поза прибором обліку до мережі енергопостачання.
       Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE , № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
       Керуючись ст. ст. 259, 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, - 

П О С Т А Н О В И В:

       Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 залишити без задоволення.
       Рішення Індустріального районного суду м.Дніпропетровська від 16 липня 2020 року залишити без змін.
       Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Судді:                                                                        Н.М.Деркач

                                                                       Л.О.Каратаєва

                                                                       І.Ю.Ткаченко