ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

24 листопада 2020 року 	м. Дніпро	справа № 160/6431/20	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого - судді  Олефіренко Н.А. (доповідач),
суддів:  Білак С.В., Шальєвої В.А.,       
розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Одеської митниці Держмитслужби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.09.2020 ( суддя першої інстанції Коренев А.О.) в адміністративній справі №160/6431/20 за позовом  Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет"   до  Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення,- 
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "АТБ-МАРКЕТ" звернулось До Дніпропетровського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом    до Одеської митниці Держмитслужби, в якій просило: 
визнати протиправним та скасувати Рішення Одеської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 16.01.2020 року № UА500070/2020/000007/2.
визнати протиправною та скасувати картку відмови Одеської митниці Держмитслужби в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 16.01.2020 року № UА 500070/2020/00027.
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що Товариство з обмеженою відповідальністю “АТБ-МАРКЕТ” надало до Одеської митниці Держмитслужби (надалі - “Відповідач”) митну декларацію № UA500070/2020/201116 на наступний товар: Посуд кухонний з фарфору: - арт. KLSPll-k243 Чашка 540 мл, - 19008 шт.; -арт. KL-A12 Чашка 320 мл, - 15876 шт. Виробник: Shenzhen Keylink Co., Ltd Країна виробництва: CN. Торговельна марка: Shenzhen Keylink. Ціна товару в іноземній валюті 20 228,40 дол. США. Код товару 6911100000. Митна вартість товару, заявленого до митного оформлення, становить 515 543,21 грн. (21 457,99 дол. США), що складається з ціни товару за контрактом та витрат на транспортування і страхування. Ця вартість була визначена декларантом за методом 1, тобто за ціною договору (контракту) щодо товару, який імпортується. Документи, подані Позивачем, не містили розбіжностей, не мали ознак підробки, містили всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, що підлягає сплаті за ці товари. Проте, 15.01.2020 року Відповідач, за відсутності на те правових підстав, визначених ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України, без будь-якого належного правового обґрунтування, направив Позивачу повідомлення про надання документів. Позивачем були повністю виконані вимоги Митного кодексу України та необґрунтовані і незаконні вимоги Відповідача. Однак, Відповідач скоригував митну вартість товару за шостим резервним методом. В результаті такого незаконного коригування сума переплати митних платежів склала 147 773,12 грн. У зв`язку з чим прийняв рішення № UA500070/2020/000007/2 від 16.01.2020 року, яким визначено митну вартість - за резервним методом шостим на рівні 3,1400 дол. США за одиницю та направлено  картку-відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску транспортних засобів комерційного призначення № UA500070/2020/00027. Позивач вважає рішення Відповідача необґрунтованими та такими, що прийняті з порушенням вимог законодавства, у зв`язку із чим вони підлягають скасуванню.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.09.2020 позовні вимоги задоволені.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та  прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволені позовних вимог в повному обсязі.
Доводи відповідача в апеляційній скарзі обґрунтовані посиланням на те, що  документи, які Товариство надало для підтвердження задекларованої митної вартості товару, містили розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Заперечуючи проти апеляційної скарги, позивач просив залишити скаргу без задоволення як безпідставну.
Справа судом розглянута  без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами на підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України у зв`язку з поданням апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку  письмового провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Перевіривши  законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Під час апеляційного перегляду встановлено, що 12.04.2018 року  між ТОВ “АТБ-МАРКЕТ” (Покупець) та Shenzhen Keylink Co., Ltd Китай (Продавець) укладено Контракт на поставку продукції № 3128-SK/CN.
Відповідно до п. 2.2. Контракту № 3128-SK/CN ціна на товар розуміється згідно з умовами FOB - Шеньджень, КНР (у відповідності до “Інкотермс - 2010”), і включає в себе вартість завантаження товару у Продавця, вартість усіх митних формальностей в країні Продавця, вартість сертифікації товару, вартість пакування, маркування, не включаючи податки та мита на території України, якщо інше не обумовлено у специфікаціях (а.с. 33-37). 
Згідно специфікації № 10 від 14.11.2019 р. зазначено, що умови поставки - FOB-Shekou/Шекоу  (а.с. 38).
15.01.2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю “АТБ-МАРКЕТ” надало до Одеської митниці Держмитслужби митну декларацію № UA500070/2020/201116 на наступний товар: посуд кухонний з фарфору: - арт. KLSPll-k243 Чашка 540 мл, - 19008 шт.; -арт. KL-A12 Чашка 320 мл, - 15876 шт. Виробник: Shenzhen Keylink Co., Ltd Країна виробництва: CN. Торговельна марка: Shenzhen Keylink. Ціна товару в іноземній валюті 20 228,40 дол. СІЛА. Код товару 6911100000. Митна вартість товару, заявленого до митного оформлення, становить 515 543,21 грн. (21 457,99 дол. США), що складається з ціни товару за контрактом та витрат на транспортування і страхування. 
Митна вартість товару була визначена Позивачем за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).
Для митного оформлення Позивачем були подані наступні документи:
Сертифікат якості -14.11.2019; 
Пакувальний лист - 14.11.2019; 
Рахунок-фактура (інвойс) KL180703E-1-14.11.2019р;
Коносамент WMS19112232A-24.11.2019р;
Автотранспортна накладна 031552 -14.01.2020; 
Декларація про походження товару KL180703E-1 14.11.2019р; 
Рахунок-фактура про надання транспортно-експедииійних послуг від виконавия договору (контракту) про транспортно-експедииійні послуги 1920 – 15.01.2020р.; 
Рахунок-фактура про надання транспортно-експедииійних послуг від виконавия договору (контракту) про транспортно-експедииійні послуги 1920/1 – 15.01.2020р.;
Документ, що підтверджує вартість страхування 40-0197-19-00032/4491 – 16.12.2019р.;
Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) 10 – 14.11.2019р;
Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу. стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення 3128-SK/CN – 12.04.2018р.;
Некласифікований внутрішній договір (контракт) 40-0197-19-00032 – 26.02.2019р;
Договір (контракт) про перевезення 89512 – 26.04.2019р;
Митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів UA500070.2020.201116 - 15.01.2020року.
За результатом митної оцінки Одеської митниці Держмитслужби прийнято рішення № UA500070/2020/000007/2 від 16.01.2020 р., яким визначено митну вартість Товару: Посуд кухонний з фарфору: - арт. KLSPll-k243 Чашка 540 мл, - 19008 шт.; - арт. KL-A12 Чашка 320 мл, - 15876 шт. Виробник: Shenzhen Keylink Co., Ltd Країна виробництва: CN. Торговельна марка: Shenzhen Keylink. Ціна товару в іноземній валюті 20 228,40 дол. США. Код товару 6911100000 - за резервним методом шостим на рівні 3,1400 дол. США за одиницю та оформлено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500070/2020/00027.
Правомірність винесення митним органом вказаних рішень є предметом спору у межах цієї адміністративної справи.
При вирішенні справи колегія суддів виходить з наступного.
Частиною 1 ст. 246 Митного кодексу України визначено мету митного оформлення, яка полягає у забезпеченні дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
Згідно ч. 1 ст. 248 Митного кодексу України, митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
У відповідності до ч. 1 ст. 257 Митного кодексу України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.
Частиною 2 вказаної норми передбачено, що електронне декларування здійснюється з використанням електронної митної декларації, засвідченої електронним цифровим підписом, та інших електронних документів або їх реквізитів у встановлених законом випадках, а також електронних (сканованих) копій паперових документів, засвідчених електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.
Положеннями статей 49, 50 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.
Частинами 4, 5 ст. 58 Митного кодексу України також передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Частиною 1 ст. 51 Митного кодексу України передбачено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом. При цьому, декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (ст. 52 Митного кодексу України).
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 53 Митного кодексу України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, відповідно до ч. 2 зазначеної статті є:
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у ч.ч. 5, 6 ст. 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
4) якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
5) за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
8) якщо здійснювалося страхування, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 3 ст. 53 Митного кодексу України передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);
4) виписку з бухгалтерської документації;
5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;
6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
7) копію митної декларації країни відправлення;
8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Зі змісту ч. 3 ст. 53, ч.ч. 1, 2, 5 ст. 54, ст. 58 Митного кодексу України вбачається, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 Митного кодексу України.
Митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, що пов`язують з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість, та витребувати від декларанта додаткові документи лише якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни.
Отже, з огляду на законодавчо встановлену компетенцію митного органу при перевірці митної вартості імпортованих товарів, зазначені розбіжності повинні бути не будь-якими, а лише тими, що стосуються числового значення заявленої митної вартості чи розрахунку митної вартості здійсненої декларантом.
Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України (ст. 53 Кодексу) заборонено.
Вказана позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 15.08.2019 по справі № 804/9003/13-а, від 12.12.2019 по справі № 804/2957/17, від 13.08.2020 по справам № 815/3451/16, № 815/1935/16.
Зі змісту повідомлення митного органу від 03.10.2019 вбачається, а також скаржником у апеляційній скарзі зазначено, що підставою для витребування у позивача додаткових документів на підставі ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України стало виявлення митним органом розбіжностей щодо відсутності підтвердження декларантом вартості пакування, а також те, що товар було застраховано без додержання мінімальної вартості страхування, що має становити 110% від вартості товару.
Посилання на інші обставини, що стали підставою для витребування у позивача документів апеляційна скарга не містить. З огляду на це, враховуючи норми ч. 1 ст. 308 КАС України щодо перевірки судом апеляційної інстанції законності і обґрунтованості рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів у цьому випадку перевіряє правомірність застосування скаржником у спірному випадку норм ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України враховуючи вказані обставини.
Довід відповідача, що умови оплати за товар у специфікації  від 16.12.2019 року не відповідають умовам Міжнародних правил інтерпретації комерційних термінів Інкотермс мінімальне страхування повинно покривати зазначену в договорі ціну + 10% , суд  відхиляє, оскільки згідно з  контрактом   узгоджено, що умови оплати за товар можуть змінюватися.
Умовами поставки товару, визначені в зазначеному контракті (FOB CN Nigbo), не передбачено обов`язок продавця та/чи покупця щодо страхування товару. Правила Інкотермс 2000 встановлюють  обов`язкове страхування товару в умовах поставки CIF та CIP. Відтак укладення договору страхування товару, митного оформлення якого стосується спір, після його відвантаження та відправки не є підставою для виникнення обґрунтованих сумнівів в достовірності документів.  
Щодо посилань апелянта на не підтвердження витрат на транспортування, колегія  зазначає, що суд першої інстанції правомірно відхилив зазначену позицію, оскільки позивач 15.01.2020 року разом з листом № 1501/20 надав відповідачу Договір транспортного експедирування № 89512 від 26.04.2019 р., та копію заявки на перевезення вантажу морським транспортом № 40086/131655 від 24.11.2019 року (а.с. 84) відповідно до договору, в якій також зазначалося - графа 2 Вантажовідправник, адреса навантаження (умови поставки): FOB Shekou.
Посилання щодо відсутності доказів про вартість пакувальних матеріалів та робіт спростовуються матеріалами справи,  оскільки відповідно до п. 2.2. Контракту № 3128-SK/CN ціна на товар розуміється згідно з умовами FOB - Шеньджень, КНР (у відповідності до “Інкотермс - 2010”), і включає в себе вартість завантаження товару у Продавця, вартість усіх митних формальностей в країні Продавця, вартість сертифікації товару, вартість пакування, маркування, не включаючи податки та мита на території України, якщо інше не обумовлено у специфікаціях.
Отже, умовами Контракту № 3128-SK/CN визначено, що ціна на товар включає в себе вартість пакування, у зв`язку з чим відсутні підстави для окремого додавання вартості упаковки до ціни, що фактично сплачена за товар, при визначені митної вартості товару.
З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що митний орган не навів доказів того, що документи подані декларантом є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, невідповідності обраного позивачем методу визначення митної вартості товарів. В поданих при митному оформленні товарів документах відсутні розбіжності, оскільки вони містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару та щодо ціни, що підлягала сплаті за цей товар.
Отже, правильність визначення позивачем митної вартості товару за ціною договору, а також об`єктивна можливість застосування першого методу не були спростовані відповідачем.
З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.
Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243,308,311, 315, 316,321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд     
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Одеської митниці Держмитслужби залишити без задоволення.
Рішення  Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.09.2020 в адміністративній справі №160/6431/20 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повне судове рішення складено 25 листопада 2020 року.    

Головуючий - суддя                                                                      Н.А. Олефіренко 

                               суддя                                                                      С.В. Білак 

                               суддя                                                                      В.А. Шальєва