П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

_____________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

01 грудня 2020 р. Категорія 111030000	м.Одеса	Справа № 420/329/20	
Головуючий в 1 інстанції: Тарасишина О.М.
час і місце ухвалення: письмове провадження, 
м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача:  Семенюка Г.В.
суддів: Домусчі С.Д. ,  Шляхтицького О.І. 

при секретарі	Вишневській А.В.	

за участю сторін:	 	
представник ГУ ДПС	Тарановський Р.В. (витяг)	

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні П`ятого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою приватного підприємства "Леола" на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2020 року по справі за позовом приватного підприємства "Леола" до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 11.07.2019 року № 0058995406, -

встановиВ:

          Позивач, звернувся до суду з позовом до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 11.07.2019 року № 0058995406, мотивуючи його тим, що Головним управлінням ДФС в Одеській області було проведено перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних, після чого складено Акт №1458/15-32-54-06/22491694 від 14.06.2019 року та прийнято податкове повідомлення-рішення №0058995406 від 11.07.2019 року. Позивач вважає, що вказане податкове повідомлення-рішення є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
          Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2020 року у задоволенні позовної заяви приватного підприємства "Леола" до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 11.07.2019 року № 0058995406 відмовлено повністю.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, приватне підприємство "Леола" подало апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги позивача в повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції не врахував, що порядок (строк) проведення камеральної перевірки по податковій накладній від 31.07.2017 року сплив, оскільки граничним строком проведення камеральної перевірки порядку реєстрації податкових накладних має бути 30 денний строк, який настає за останнім днем граничного строку її подання, а якщо такі документи були надані пізніше, за останнім днем їх фактичного подання.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення з наступних підстав:
Судом першої інстанції встановлено, що Головним управлінням ДФС в Одеській області проведена камеральна перевірка своєчасності реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних № 29, дата виписки якої припадає на 31.07.2017 року, дата реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних припадає на 17.08.2017 року.
За результатами проведення камеральної перевірки, був складений акт № 1458/15-32-54-06-13/22491694 від 14.06.2019 року (а.с. 42-44).
Враховуючи висновки акту перевірки, відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 11.07.2019 року за №0058995406 (а.с. 4).
Позивач вважає, що вищевказане податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню, у зв`язку із чим звернувся до суду з відповідним позовом.
Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку що податкове повідомлення-рішення від 11.07.2019 року №0058995406 прийняте відповідачем у межах повноважень та у спосіб, що визначені      Конституцією     та законами України, в зв`язку з чим заявлені позивачем позовні вимоги не підлягають задоволенню.    
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду погоджується з висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.
Відповідно до ч.2  ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Підпунктом      16.1.2     пункту      16.1     статті      16 ПК України     визначено, що платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів.
Згідно пункту      201.1     статті      201 ПК України  на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту      201.10     статті      201 ПК України     при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
В свою чергу, пунктом 1201.1     статті     1201.1 ПК України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого      статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей      192     та      201     цього      Кодексу     покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких                 податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.
Аналіз зазначеного дає суду підстави дійти висновку, що платник податків зобов`язаний на дату виникнення податкових зобов`язань скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
При цьому, у разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з      Податковим кодексом України.
Як вже зазначалось вище, в ході здійснення камеральної перевірки контролюючим органом встановлено, що ПП "Леола" порушено граничні терміни реєстрації накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених  статтею 201 цього Податкового Кодексу України, на яких відповідно до вимог статей  192  та  201  цього  Кодексу  покладено обов`язок щодо такої реєстрації.
Системний аналіз статті      201, пункту      120-1.1     статті      120-1 ПК України  дає підстави для висновку про те, що порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника штрафу, за виключенням випадку порушення строку реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.
Тобто, для звільнення від відповідальності, передбаченої пунктом      120-1.1     статті      120-1 ПК України, необхідна наявність двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою).
Згідно з положеннями Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого      наказом Міністерства фінансів України № 1307 від 31 грудня 2015 року, до графи 8 податкових накладних вноситься - код ставки податку на додану вартість, за якою здійснюється оподаткування операцій з постачання товарів/послуг, що постачаються.
Зокрема, у графі 8 зазначається код ставки: 20 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за основною ставкою; 7 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за ставкою 7 відсотків; 901 - у разі здійснення операцій з вивезення товарів за межі митної території України, що підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою; 902 - у разі здійснення операцій з постачання на митній території України товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою; 903 - у разі здійснення операцій з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування.
Тобто, положеннями пункту 120-1.1 статті 120-1ПК України передбачено, що штраф за несвоєчасну реєстрацію відповідних податкових накладних не застосовується лише по податкової накладній, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.
Отже, є беззаперечним той факт, що на позивача, покладено обов`язок здійснювати реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
У суді першої інстанції, єдиною підставою для скасування податкового повідомлення-рішення позивачем вказував, що наказ про проведення перевірки та акт перевірки ПП «Леола» не отримувався. Будь-яких пояснень по суті встановлених порушень позивачем не вказано.
При цьому, слід зазначити, що згідно п.  76.1  ст.  76 Податкового кодексу України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Зокрема, положеннями пункту 120-1.1 статті 120-1ПК України передбачено, що штраф за несвоєчасну реєстрацію відповідних податкових накладних не застосовується     лише     по податкової накладній, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.
Вказані випадки не підпадають під правовідносин, в межах яких до позивача спірним податковим повідомленням-рішенням було застосовано штрафні санкції
Аналогічну правову позицію виклав Верховний Суд у постанові по справі №808/3250/17     від 07 лютого 2019 року.
Беручи до уваги, що податкова накладна була зареєстрована поза межами строків, встановлених чинним законодавством України, відповідач згідно з ПК України  діяв правомірно.
Згідно приписів пп.20.1.19     п.20.1     ст.20 ПК України     контролюючі органи мають право застосовувати до платників податків фінансові (штрафні) санкції, стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України, стягувати суми простроченої заборгованості суб`єкта господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитом (позикою), залученим державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державну (місцеву) гарантію, а також за кредитом з бюджету в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України.
Таким чином, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що податкове повідомлення-рішення від 11.07.2019 року №0058995406 прийняте відповідачем у межах повноважень та у спосіб, що визначені  Конституцією    та законами України, в зв`язку з чим заявлені позивачем позовні вимоги не підлягають задоволенню.
Колегія суддів, не приймає до уваги посилання апелянта на те, що порядок (строк) проведення камеральної перевірки по податковій накладній від 31.07.2017 року сплив, оскільки граничним строком проведення камеральної перевірки порядку реєстрації податкових накладних має бути 30 денний строк, який настає за останнім днем граничного строку її подання, а якщо такі документи були надані пізніше, за останнім днем їх фактичного подання, з огляду на наступне. 
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій  (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних  та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Системний аналіз наведених норм, свідчить про те, що предметом камеральної перевірки окрім питань правильності оформлення податкових декларацій можуть бути й інші питання, зокрема своєчасність реєстрації податкових накладних            та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.                        
Суд зазначає, що проведення камеральних перевірок платників податків щодо своєчасності реєстрації податкових накладних     та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, та з урахуванням положень  статті 102 Податкового кодексу України, такою перевіркою може бути охоплено період в 1095 днів, що настали за останнім днем граничного строку реєстрації податкових накладних.
Аналогічну правову позицію викладено в Постанові Верховного Суду від 19.02.2019 року по справі № 819/1569/16. 
Статтею 77 КАС України, встановлено, що    кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених  статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Крім того в рішенні №  37801/97 від 1 липня 2003 р. по справі "Суомінен проти Фінляндії" Європейський суд вказав, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.  Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень полягає в тому, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, на оцінці всіх фактів та обставин, що мають значення.
З огляду на встановлені судом обставини відповідач, як суб`єкт владних повноважень, довів правомірність прийнятого ним податкового повідомлення-рішення від 11.07.2019 року № 0058995406.
Таким чином, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що позовні вимоги приватного підприємства "Леола" про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 11.07.2019 року № 0058995406 належним чином не обґрунтовані, не підтверджені наявними матеріалами справи та задоволенню не підлягають. 
Інші доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.
З огляду на вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається.
Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу приватного підприємства "Леола", - залишити без задоволення.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2020 року по справі № 420/329/20, - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.    
Повний текст Постанови складено – 02 грудня 2020 року.

Суддя-доповідач 	 	Семенюк Г.В.	
Судді	    	Домусчі С.Д.    Шляхтицький О.І.