ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

10 листопада 2020 року 	м. Дніпро	справа № 160/3581/20	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Добродняк І.Ю. (доповідач),
                               суддів:  Бишевської Н.А., Семененка Я.В.,     
за участю секретаря судового засідання Волкової К.В. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі
апеляційну скаргу  Комунальної установи «Будинок милосердя» Криворізької міської ради
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 липня 2020 року (головуючий суддя Дєєв М.В.)
у справі  № 160/3581/20
за позовом   Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області
до  Комунальної установи «Будинок милосердя» Криворізької міської ради
про  застосування заходів реагування, - 
ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулось до суду з позовом до Комунальної установи «Будинок Милосердя» Криворізької міської ради, в якому просило застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме, будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., місто Кривий Ріг, вулиця Адмірала Головко, 66 Комунальної установи «Будинок Милосердя» Криворізької міської ради (код ЄДРПОУ 25841054), до повного усунення порушень.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що при проведенні перевірки Комунальної установи «Будинок Милосердя» Криворізької міської ради виявлено ряд порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту. Встановлені в ході перевірки порушення зафіксовані в акті перевірки від 02.01.2020  № 1 та створюють загрозу для життя та/або здоров`я людей. За виявлених порушень подальша експлуатація   будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., місто Кривий Ріг, вулиця Адмірала Головко, 66 Комунальної установи «Будинок Милосердя» Криворізької міської ради неможлива до повного усунення порушень.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.07.2020 адміністративний позов задоволено.
Рішення суду мотивовано встановленими обставинами справи, що свідчать про доведеність позивачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, які допущені відповідачем та які створюють загрозу для життя та здоров`я людей, які працюють, перебувають в будівлі, а також, осіб, які будуть здійснювати гасіння пожежі в разі її виникнення, і вказані порушення не усунуті на час розгляду справи, що є підставою для вжиття заходів реагування. Суд першої інстанції зазначив, що застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи об`єкту за вищезазначеною адресою направлені на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єктах порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач  подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить  скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову.  
Відповідач  зазначає, що суд першої інстанції керувався лише доводами позивача та відповідним актом, що був доданий до матеріалів справи. Однак незначна кількість неусунених недоліків відповідачем не є критичними та не становлять загрозу життю та здоров`ю людей. Крім того, застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації всіх приміщень, будівель на території відповідача та заборони використання їх за цільовим призначенням, порушить принцип пропорційності порушення і покарання та призведе до значних збитків при здійсненні фінансово-господарської діяльності та упущення економічної вигоди. 
Позивачем проведено черговий позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, результатом якого є складений акт від 17.08.2020, в якому у позивача відсутні зауваження, отже станом на час подання апеляційної всі претензії до відповідача відсутні. 
В судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі, подав додаткові документи на їх підтвердження.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, про час і місце судового засідання позивач повідомлений судом належним чином. 
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке. 
Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи,  відповідач - Комунальна установа «Будинок Милосердя» Криворізької міської ради, код ЄДРПОУ 25841054, розташована за адресою  Дніпропетровська обл., місто Кривий Ріг, вулиця Адмірала Головко, 66.
Позивачем - Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області у період з 28.12.2019 по 02.01.2020 проведено позапланову перевірку Комунальної установи «Будинок Милосердя» Криворізької міської ради щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої складений акт № 1 від 02.01.2020. 
Перевіркою виявлено порушення чинного законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а саме:
1) Розділ III п.2.17, п.2.23 ППБУ - допущено опорядження (облицювання) стін на шляхах евакуації 1-го поверху адміністративної будівлі з матеріалів з вищою пожежною небезпекою, ніж Г2, В2, Д2, Т2 (пластиком);
2) Розділ III, п.2.31 ППБУ - сходові клітини та евакуаційні шляхи адміністративної будівлі не забезпечено евакуаційним освітленням;
3) Розділ IV п.1.21 ППБУ - об`єкт не обладнано системою блискавкозахисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів;
4) Розділ IV п.1.20 ППБУ - не проводиться замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;
5) Розділ V п.3.8; ППБУ - не проведено розрахунок відповідної кількості первинних засобів пожежогасіння;
6) п.1.4, розділ V ППБУ п. 7.2.22 ДБН В.2.5-56:2014 - монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: на об`єкті відсутній резервний запас пожежних сповіщувачів (димових, теплових, ручних, спринклери, тощо) який повинен становити не менше 10% від загальної кількості їх в системі протипожежного захисту змонтованої на об`єкті;
7) п.1.4, розділ V ППБУ, п.п. 5.9, 7.2.24 ДБН В.2.5- 56:2014 - монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН 13.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме, у приміщенні де розташовано приймально - контрольний пристрій системи протипожежного захисту не встановлений світильник (лампу) аварійного освітлення;
8) п.1.4, розділ V ППБУ, дод. Ж, п. Ж.6.9 ДБН В.2.5-56:2014 - монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: ручні пожежні сповіщувачі на їх місцях не забезпечено робочим і аварійним освітленням безпеки, а також непозначені вказівними знаками, що розміщують як усередині, так і поза приміщеннями згідно з вимог ДСТУ ІБО 6309 та ГОСТ 12.4.026;
9) пункт 2.26 розділ IV ППБУ - лінії живлення до побутового кондиціонера в приміщеннях кабінетів не забезпечено автономним пристроєм електричного захисту;
10) пункт 3.11. розділ V ППБУ - не в повному обсязі укомплектований пожежний щит засобами пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, а саме: вогнегасники - 2 шт., сокири - 1 шт., лопати - 1 шт.;
11) пункт 1.16. розділ IV ППБУ - групові електрощитки не оснащено схемами підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки);
12) пункт 3 стаття 53 КЦЗ № 5403-VІ від 02.10.2012 року; пункт 16. ПКМУ №733 від 27.09.2017 року - не створено об`єктову систему оповіщення;
13) ст. 25 ПКМУ № 733 від 27.09.2017 р. - не забезпечено встановлення у службових приміщеннях радіотрансляційних точок для передачі інформації з питань цивільного захисту;
14) пункт 6-8 ПКМУ № 1200 від 19.08.2002 року - не розроблено та не затверджено обсяги забезпечення працюючого персоналу закладу, засобами радіаційного та хімічного захисту;
15) пункт 2 частини першої статті 20 КЦЗУ, пункти 4.3, 4.6 ПКМУ № 1200, ПТБ - не забезпечено працівників об`єкта засобами індивідуального захисту.
Оскільки за висновками позивача виявлені в результаті перевірки порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся з даним позовом до суду. 
З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, апеляційний суд вважає відсутніми підстави для застосування до відповідача заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме: будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., місто Кривий Ріг, вулиця Адмірала Головко, 66, Комунальної установи «Будинок Милосердя» Криворізької міської ради, до повного усунення порушень.
Спірні відносини, які виникли між сторонами у даній справі, врегульовано положеннями Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» .
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V.
За визначенням, наведеним у ст.1 вказаного Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходами державного нагляду (контролю) - є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
За приписами ч.1 ст.3 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності. 
Відповідно до частини 4 статті 4 Закону № 877-V виключно законами встановлюються, зокрема,: 
- органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності;
- види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); 
- повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг;
- вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності;
- спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю).
Відповідно до ч.7 ст.7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Згідно п.12 ч.1 ст.67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
У відповідності до ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Частиною 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:
1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 
2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 
3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 
4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 
5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 
6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 
7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 
8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 
9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 
10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 
11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч.2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України). 
Відповідно до п.3  ст.55 Кодексу цивільного захисту України  забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Виходячи з наведених правових норм, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність у позивача повноважень щодо звернення до суду з відповідним позовом   про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.
Також наведені вище положення Кодексу цивільного захисту України визначають, що підставою застосування за рішенням суду заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи (експлуатації) підприємства, його окремих об`єктів, споруд, цехів, дільниць, є виявлені в установленому порядку порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, якщо такі  порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. 
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що виявлені позивачем під час перевірки Комунальної установи «Будинок Милосердя» Криворізької міської ради порушення є такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. 
Так, неналежне утримання автоматичної системи пожежогасіння та автоматичної пожежної сигналізації призведе до пізнього виявлення пожежі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, не відбудеться оповіщення людей, які перебувають у приміщеннях, в зв`язку з чим продукти горіння та чадний газ унеможливить своєчасну та безпечну евакуацію з приміщень та може призвести до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння. 
При відсутності або невідповідність захисту будівлі від прямих ударів блискавки та захисту від вторинних дій блискавки у випадку удару блискавки в будівельні конструкції виникає небезпечне іскріння, полум`я та електричний струм, що виник у результаті виносу високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів, сприяє виникненню пожежі з її небезпечними факторами та розповсюдженням їх до шляхів евакуації та місць перебування людей, та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей. 
При оздобленні стін, стелі, підлоги на шляху евакуації матеріалами з вищою пожежною небезпекою ніж нормовані може призвести до легкого займання, швидкого горіння, з високою димоутворювальною здатністю та за токсичністю продуктів горіння - надзвичайно небезпечними, що в свою чергу перешкоджає евакуації людей, сприяє затору людського потоку та збільшення часу евакуації, збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей в будівлі. 
Відсутність аварійного (евакуаційного) освітлення не дасть людям можливість покинути небезпечне місце та не створить необхідні умови бачення та орієнтацію на шляхах евакуації і унеможливить пошук засобів безпеки та пожежогасіння. 
Відсутність первинних засобів пожежогасіння та не відповідність їхнього технічного стану унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей. 
При порушенні виконання монтажу побутових кондиціонерів та їх не відповідність, призводить до аварійної експлуатації електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей. 
При не проведенні замірів опору ізоляції силової та освітлювальної електромережі унеможливлюється визначення можливості застосування освітлювальної та силової електромережі для безаварійної роботи або роботи в режимі короткого замкнення, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей. 
При відсутності схеми підключення електрощиту з пояснювальним написом унеможливлюється у разі виникнення пожежі відключення від електроживлення окреме приміщення. Відсутність системи оповіщення призводить до затримки або невірного напрямку евакуації, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей. 
Відсутність засобів індивідуального захисту призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків.
Суд першої інстанції, з`ясовуючи обставини у справі, також врахував, що у період з 02.06.2020 по 04.06.2020 позивачем здійснено позапланову перевірку означеної будівлі Комунальної установи «Будинок Милосердя» Криворізької міської ради, за результатами якої складено акт від 04.06.2020 № 152.
Як вбачається з акту від 04.06.2020 № 152, відповідачем  частково усуненні виявлені в ході перевірки (акт від 02.01.2020 №1) порушення, разом з тим, залишилося невиконаною частина  виявлених порушень, а саме: сходові клітини та евакуаційні шляхи адміністративної будівлі не забезпечено евакуаційним освітленням, що є порушенням  п.1.31 р. ІІІ Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених  наказом МВС України від 30.12.2014 №1417; монтаж, введення до експлуатування і технічне обслуговування СПЗ не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: ручні пожежні сповіщувачі на їх місцях не забезпечено робочим і аварійним освітленням безпеки, а також непозначені вказівними знаками, що розміщують як усередині, так і поза приміщеннями згідно з вимог ДСТУ ІБО 6309 та ГОСТ 12.4.026 (порушено п.1.4, розділ V ППБУ, дод. Ж, п. Ж.6.9 ДБН В.2.5-56:2014); не створено об`єктову систему оповіщення (порушено п. 3 ст. 53 КЦЗ; п.16  постанови КМУ №733 від 27.09.2017);  не забезпечено встановлення у службових приміщеннях радіотрансляційних точок для передачі інформації з питань цивільного захисту (порушено ст. 25 постанови КМУ №733 від 27.09.2017).
Посилаючись на те, що згідно з цим актом перевірки  порушення пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, відповідачем не виконані, станом на час розгляду справи в суді, відповідачем не надано суду доказів повного усунення виявлених порушень у сфері техногенної, пожежної безпеки та цивільного захисту, суд першої інстанції погодився з позивачем, що подальша експлуатація будівлі Комунальної установи «Будинок Милосердя» Криворізької міської ради за адресою: Дніпропетровська обл., місто Кривий Ріг, вулиця Адмірала Головко, 66, з порушеннями пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту створює загрозу життю та здоров`ю людей. 
При цьому  суд першої інстанції виходив з того, що порушення, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей,  Кодексом цивільного захисту України  не визначено, отже, віднесення до зазначеної категорії є оцінкою суб`єкта владних повноважень, а тому, в кожному окремому випадку суб`єкт владних повноважень має визначати чи створюють виявлені порушення загрозу життю та здоров`ю людей у взаємозв`язку із встановленими обставинами, що мають значення для вирішення даного питання. 
Разом з тим, суд першої інстанції не визначив, яким чином порушення, які виявились неусуненими згідно акту від 04.06.2020 № 152, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, враховуючи, що законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей, зокрема, від пожежі, з обставинами, які можуть призвести до займанню та розповсюдження вогню.
Виходячи з наведеного, апеляційний суд вважає, що зафіксовані в акті позапланової перевірки від 04.06.2020 № 152 порушення не можуть бути достатнім свідченням того, що такі порушення створюють реальну загрозу життю та/або здоров`я людей і є підставою для повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі за адресою: Дніпропетровська обл., місто Кривий Ріг, вулиця Адмірала Головко, 66, Комунальної установи «Будинок Милосердя» Криворізької міської ради.
Крім того, апеляційний суд враховує, що  відповідач, не заперечуючи проти встановлених судом першої інстанції обставин, разом з тим вказує на здійснення відповідних заходів з виправлення порушень після прийняття рішення судом першої інстанції, на підтвердження чого надав письмові докази. 
В ході апеляційного розгляду справи апеляційним судом досліджено подані відповідачем документи, встановлено, що на час розгляду  апеляційної скарги  позивачем проведено позапланову перевірку щодо дотримання Комунальною установою «Будинок Милосердя» Криворізької міської ради вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, результати якої оформлені актом від 17.08.2020 № 218 і згідно яким порушення вимог законодавства відсутні.  
Отже, матеріали справи свідчать, що відповідачем вчинені дії, спрямовані на усунення виявлених порушень.
Не спростовуючи  встановлені судом першої інстанції обставини та застосування норм чинного законодавства до спірних  правовідносин, апеляційний суд  зазначає таке.
Згідно наведених вище правових норм застосування заходів реагування є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю і здоров`ю людей.
Орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.
При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення будівництва (робіт) є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
При прийнятті рішення апеляційний суд  враховує не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, а і ті, які існують на час ухвалення даного судового рішення. 
Враховуючи, що відповідачем фактично усунуто порушення, які стали підставою для звернення до суду з даним позовом,  апеляційний суд вважає що вказані обставини виключають необхідність  застосування такого заходу як  повне зупинення експлуатації (роботи) об`єкта - будівлі Комунальної установи «Будинок Милосердя» Криворізької міської ради за адресою: Дніпропетровська область, місто Кривий Ріг, вулиця Адмірала Головко, 66, і є підставою для скасування рішення суду з прийняттям нового рішення про відмову в задоволенні  позову.
Керуючись ст.ст. 310, 315, 317, 321, 322  Кодексу адміністративного судочинства України, суд –

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу комунальної установи «Будинок Милосердя» задовольнити.
Рішення  Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 липня 2020 року у справі № 160/3581/20  скасувати, та прийняти нове рішення.
В задоволенні позову відмовити.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, може бути оскаржена до касаційного суду в порядку та строки, встановлені ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.
   
Головуючий - суддя                                                                      І.Ю. Добродняк 

                               суддя                                                                      Н.А. Бишевська 

                               суддя                                                                      Я.В. Семененко