ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

29 жовтня 2020 року 	м. Дніпро	справа № 160/11263/19	

головуючий суддя І інстанції – Сидоренко Д.В.

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді (доповідача) Іванова С.М.,
                               суддів:  Коршуна А.О., Чередниченка В.Є.,     
розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу  Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської   міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.05.2020 року в адміністративній справі №160/11263/19 за позовом  фізичної особи-підприємця ОСОБА_1  до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської   міської ради  про скасування припису від 15.01.2019 року,- 
ВСТАНОВИВ:
Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської   міської ради про визнання протиправним та скасування припису від 15.01.2019 року.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.05.2020 року адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 було задоволено.
Визнано протиправним та скасовано Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 15.01.2019 року.
Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської   міської ради звернулось з апеляційною скаргою, в якій просило скасувати вищезазначене рішення як таке, що прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове, яким в задоволенні адміністративного позову відмовити.
В обґрунтування апеляційної скарги відповідач зазначив, що присутність позивача під час проведення позапланової перевірки є правом останньої, а не її обов`язком. Зауважено, що приписами чинного законодавства не передбачено обов`язкового сповіщення суб`єктів містобудування про проведення перевірки.
Відзив від позивача на адресу суду не надходив.
Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, на підставі ст. 311 КАС України.
Перевіривши матеріали справи, оцінивши доводи апеляційної скарги та правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права в межах доводів останньої, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Як встановлено судом першої інстанції, 28.12.2004 року між ОСОБА_2 (продавець) та ОСОБА_1 (покупець) укладено договір купівлі – продажу, згідно якого продавець продав, а покупець купив у підвалі нежитлове приміщення у нежитловій будівлі літ.А-2, загальною площею 108,0 кв.м., а – сходи у підвал, а – приямок, а (4) – приямок, що знаходиться в АДРЕСА_1 .
Листом вих.№ 4/20-1753 від 22.12.2018р. Дніпровська міська рада звернулася до Управління державного архітектурно – будівельного контролю Дніпровської міської ради з проханням провести перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, про що скласти відповідні акти перевірок та у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, скласти протоколи та видати приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності про зупинення підготовчих  та/або будівельних робіт, на об`єктах згідно з додатком. 
В Додатку під АДРЕСА_2 ) у нежитловій будівлі літ А-2 у підвалі нежитлове приміщення загальною площею 108,0 кв.м., а – сходи, а – приямок, а(4) – приямок, реєстраційний номер майна 8912101, ОСОБА_1 ,  РНОКПП НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Наказом Управління державного архітектурно – будівельного контролю №12р від 08.01.2019р. наказано провести позапланову перевірку на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: м.Дніпро, вул. М.Грушевського, буд. 10, щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Доручити проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: м.Дніпро, вул. М.Грушевського, буд. 10, головному спеціалісту – інспектору управління державного архітектурно – будівельного контролю Дніпровської міської ради ОСОБА_3 . 
09.01.2019р. на ім`я головного спеціаліста – інспектора управління державного архітектурно – будівельного контролю Дніпровської міської ради Василевського Андрія Вячеславовича виписано направлення для проведення планового (позапланового) заходу №0004 для здійснення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: м.Дніпро, вул. М.Грушевського, буд. 10. 
15.01.2019р. перевірено дотримання суб`єктами містобудування  вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті містобудування, що розташований за адресою: м.Дніпро, вул.М. Грушевського (К.Лібкнехта), 10 (літ. А-2 нежитлове приміщення у підвалі, ганки літ.а (4) – приямок, а – сходи у підвал, а – приямок). 
За результатами державного нагляду складено Акт № 0000000015 від 15.01.2019 року, згідно якого фізичною особою  - підприємцем     ОСОБА_1 експлуатується не прийнятий в експлуатацію об`єкт містобудування, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 (літ. А-2 нежитлове приміщення у підвалі, ганки літ.а (4) – приямок, а – сходи у підвал, а – приямок), що є порушенням ч.8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011р. № 461.
15.01.2019р. головним спеціалістом – інспектором управління державного архітектурно – будівельного контролю Дніпровської міської ради Василевським А.В. видано фізичній особі – підприємцю ОСОБА_1 припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, згідно якого, з метою усунення виявлених порушень вимагається з 15.01.2019р. припинити експлуатацію об`єкта містобудування, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 (літ. А-2 нежитлове приміщення у підвалі, ганки літ.а (4) – приямок, а – сходи у підвал, а – приямок). 
Не погоджуючись з обґрунтованістю прийняття наведеного припису, позивач звернулась до суду з метою захисту своїх порушених прав та інтересів.
Вирішуючи спір між сторонами та задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач при винесенні спірного припису не діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, які передбачені чинним законодавством.
Суд апеляційної інстанції погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі Порядок № 553).
Згідно п. 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Відповідно до п. 7 Порядку № 533, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є:
подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю;
вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;
звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Відповідно до п. 13 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:  вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;  бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;  за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Відповідно до п. 16 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
Приписами п. 21 Порядку № 553 визначено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
Колегія суддів апеляційного суду зазначає, що зі змісту зазначених правових норм вбачається, що  суб`єкт містобудування, відносно якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.
Як вбачається з пояснень позивача, остання не була повідомлена про проведення відповідачем позапланової перевірки та при її проведенні присутньою не була.
В свою чергу, доказів направлення позивачу повідомлення про позапланову перевірку та отримання останнього позивачем, відповідачем до суду подано не було.
Також, доказів ухилення позивача від отримання наведеного повідомлення, відповідачем до суду подано не було.
В свою чергу, акт, складений за відсутності позивача, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу.
Вказані правові висновки також відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній в постанові Верховного Суду від 27.02.2019 року по справі № 210/3059/17, що враховується судом апеляційної інстанції, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.
Щодо посилань відповідача на пропуск позивачем строку звернення до суду, то колегія суддів апеляційного суду зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Як вбачається з матеріалів справи, спірний припис був отриманий представником позивача 07.06.2019 року (а.с. 26). 
При цьому, посилання відповідача на рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, як на доказ отримання наведеного припису позивачем, колегія суддів апеляційного суду вважає безпідставним, оскільки як вбачається зі змісту останнього, в ньому відсутні підпис (відмітки) про отримання поштового відправлення позивачем (а.с. 75).
Між тим, інших доказів більш раннього отримання наведеного припису позивачем, матеріали справи не містять та відповідачем подані не були.
В свою чергу, відповідно до штемпелю суду першої інстанції, проставленому на адміністративному позові, останній був поданий до суду першої інстанції 11.11.2019 року, тобто протягом строку, встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України.
Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції щодо протиправності прийняття відповідачем спірного припису та необхідності його скасування.
Відтак, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку про помилкове застосування судом першої інстанції норм матеріального або процесуального права, яке призвело б до неправильного вирішення справи.
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, ст. 308, ст. 311, ст. 315, ст. 316 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ :
Апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської   міської ради – залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.05.2020 року в адміністративній справі №160/11263/19 –залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, за винятком наявності підстав передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя                                                                      С.М. Іванов 

                               суддя                                                                      А.О. Коршун 

                               суддя                                                                      В.Є. Чередниченко