ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2020 року 
м. Київ
справа № 592/12219/16-а
адміністративні провадження  №К К/9901/21253/18, К/9901/21254/18
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого судді Желєзного І.В.,
суддів: Чиркіна С.М., Берназюк Я.О. 
розглянув у попередньому судовому засіданні
касаційні скарги Сумського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Сумської області
на постанову Харківського апеляційного адміністративного суду у складі колегії суддів: головуючого судді Жигилія С.П., суддів: Перцової Т.С., Дюкарєвої С.В. від 23.05.2017 та додаткову постанову Харківського апеляційного адміністративного суду у складі колегії суддів: головуючого судді Жигилія С.П., суддів: Перцової Т.С., Дюкарєвої С.В. від 15.06.2017 
у справі №592/12219/16-а
за позовом ОСОБА_1 
до Сумського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Сумської області 
про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії
ВСТАНОВИВ:
І. РУХ СПРАВИ
1. У грудні 2016 року ОСОБА_1 (далі також - позивач) звернувся до суду з позовом до Сумського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Сумської області (далі також - відповідач), в якому просив: визнати неправомірними дії Сумського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Сумської області; зобов`язати Сумське об`єднане управління Пенсійного фонду України Сумської області зробити перерахунок пенсії з урахуванням індексації, яка була в 2014 році.
2. Постановою Ковпаківського районного суду м. Суми від 16.02.2017 у задоволенні позову відмовлено.
3. Постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 23.05.2017 постанову Ковпаківського районного суду м. Суми від 16.02.2017 скасовано, ухвалено нову, якою позов задоволено частково: визнано протиправним та скасовано розпорядження Сумського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Сумської області № 803853 від 21.04.2016 про перерахунок пенсії ОСОБА_1 ; зобов`язано Сумське об`єднане управління Пенсійного фонду України Сумської області відновити нарахування та виплату індексації пенсії ОСОБА_1 наростаючим підсумком з 21.04.2016 відповідно до підпункту 1-1 пункту 1 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 та Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» з урахуванням базового місяця станом на 21.04.2016. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
4. Додатковою постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 15.06.2017 заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення задоволено, прийнято додаткову постанову, якою стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Сумського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Сумської області на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 578 грн 76 коп.
5. У червні 2017 року від відповідача до Вищого адміністративного суду України надійшла касаційна скаргу на постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 23.05.2017, в якій просить її скасувати та залишити в силі постанову Ковпаківського районного суду м. Суми від 16.02.2017.
6. Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 26.06.2017 відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою відповідача на постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 23.05.2017.
7. У липні 2017 року від відповідача до Вищого адміністративного суду України надійшла касаційна скаргу на додаткову постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 15.06.2017, в якій просить її скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні заяви позивача про ухвалення додаткової постанови відмовити .
8. Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 14.07.2017 відкрито касаційне провадження у справі за касаційною скаргою відповідача на додаткову постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 15.06.2017.
9. У подальшому справу передано до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду на підставі підпункту 1 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону України від 03.10.2017 "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів").
10. Відповідно до протоколів повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.11.2020 справу передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючого судді Желєзного І.В., суддів: Чиркіна С.М., Берназюка Я.О.
II. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
11. Як встановлено судами попередніх інстанцій, ОСОБА_1 перебуває на обліку в Сумському об`єднаному управлінні Пенсійного фонду України Сумської області та отримує пенсію за віком відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування».
12. У січні 2016 року розмір пенсійної виплати ОСОБА_1 як непрацюючого пенсіонера становив 2099,87 грн, у тому числі 1819,57 грн - основний розмір пенсії за віком, 53,70 грн - доплата за понаднормативний стаж роботи, 53,49 грн - підвищення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 15.04.2013 № 264 «Про підвищення розміру пенсії деяким категоріям громадян у зв`язку із зростанням середньомісячної заробітної плати штатного працівника», 173,11 грн - сума індексації пенсії.
13. З 01.02.2016 по 30.06.2016 ОСОБА_1 працював в Сумському державному університеті. 
14. Оскільки про працевлаштування до університету позивач не повідомив Сумське об`єднане управління Пенсійного фонду України Сумської області, виникла переплата пенсії за період з 01.02.2016 по 30.04.2016.
15. Інформація щодо розміру заробітної плати позивача подавалась Сумським державним університетом у щомісячних звітах та відображена в Індивідуальних відомостях про застраховану особу за формою ОК-5 за 2016 рік.
16. Заробітна плата ОСОБА_1 у лютому - квітні 2016 року складала 670,68 грн та у травні 2016 року - 714,10 грн, що є меншим від прожиткового мінімуму на одну особу з розрахунку на місяць для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про державний бюджет України на 2016 рік».
17. Розпорядженням Сумського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Сумської області від 21.04.2016 № 803853 проведено перерахунок пенсії позивача та зупинено виплату індексації.
18. З 01.07.2016, після звільнення позивача з роботи, розмір його пенсії склав 1929,56 грн: 1819,57 грн - основний розмір пенсії за віком, 56,50 грн - доплата за понаднормативний стаж роботи, 53,49 грн - підвищення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 15.04.2013 № 264 «Про підвищення розміру пенсії деяким категоріям громадян у зв`язку із зростанням середньомісячної заробітної плати штатного працівника», що підтверджується розпорядженням управління Пенсійного фонду.
19. Не погоджуючись з такими діями відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.
ІІІ. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
20. Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позову, виходив з того, що Законом України «Про індексацію грошових доходів населення», Порядком проведення індексації грошових доходів населення не передбачено поновлення виплати індексації пенсії, встановленої раніше як непрацюючому пенсіонеру. Пенсія ОСОБА_1 підвищилася з липня 2016 року, отже обчислення індексу споживчих цін здійснюється з серпня 2016 року. За повідомленням Державної служби статистики України з серпня 2016 року по січень 2017 року включно величина індексу споживчих цін не перевищила поріг індексації, встановленої на рівні 103 відсотка. Тобто, пенсія ОСОБА_1 індексації не підлягає.
21. Суд апеляційної інстанції, частково задовольняючи позов, виходив з того, що коли пенсіонер є працюючим, індексація його доходів проводиться спочатку за основним місцем роботи в межах сум прожиткового мінімуму для працездатної особи. В першу чергу індексується його сума оплати праці і лише після цього можливе проведення індексації пенсії (в межах прожиткового мінімуму для працездатної особи, тобто, якщо дохід пенсіонера за місцем роботи проіндексований виходячи з розміру оплати праці, меншому ніж вказаний прожитковий мінімум) на підставі виданої підприємством, установою або організацією, де працює пенсіонер, довідки, в якій зазначається розмір його оплати праці, проіндексована її сума і сума індексації.    Частина пенсії позивача мала бути проіндексована відповідачем, оскільки заробітна плата позивача є меншою від прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб. З 01.07.2016 проведено перерахунок пенсії позивача через збільшення понаднормового стажу роботи (5 років), при цьому доплата склала - 2,80 грн. При цьому, основний розмір пенсії позивача не змінився. З огляду на викладене, дії відповідача під час перерахунку пенсії позивачу, внаслідок якого був змінений базовий місяць для нарахування індексації є неправомірними, оскільки суперечать нормам діючого законодавства, порушують конституційні права позивача на збільшений розмір пенсії.
22. Задовольняючи заяву позивача про ухвалення додаткового судового рішення, суд апеляційної інстанції виходив з того, що оскільки постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 23.05.2017 частково задоволено апеляційну скаргу ОСОБА_1 та скасовано постанову Ковпаківського районного суду м. Суми від 16.02.2017, то необхідно стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Сумського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Сумської області витрати зі сплати судового збору у розмірі 578,76 грн.
ІV. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ 
23. Відповідач у касаційній скарзі на постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 23.05.2017 не погоджується з такою, посилаючись на те, що судом не враховано, що у разі ненадання документів, що підтверджують факт проведення індексації оплати праці, індексація пенсії працюючому пенсіонеру не здійснюється. Липень 2016 року визначено як місяць підвищення пенсії і значення індексу споживчих цін прийнято за 100 відсотків. Обчислення індексу споживчих цін здійснюється з серпня 2016 року. З липня по грудень 2016 року величина індексу споживчих цін не перевищила поріг індексації, встановленої на рівні 103 відсотка, тобто пенсія ОСОБА_1 індексації не підлягала.
24. У касаційній скарзі на додаткову постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 15.06.2017 відповідач не погоджується із такою, оскільки судом апеляційної інстанції не враховано, що на момент прийняття оскаржуваної постанови відповідач був звільнений від сплати судового збору, а відтак бюджетом Пенсійного фонду України не передбачені кошти на сплату судового збору.
V. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ
25. Перевіривши доводи касаційної скарги, правильність застосування норм матеріального та процесуального права, а також виходячи з меж касаційного перегляду справи, визначених статтею 341 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України), колегія суддів зазначає наступне.
26. Відповідно до   статті 19 Конституції України   органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені   Конституцією   та законами України.
27. Згідно з положеннями частини другої   статті 2 КАС України   в справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені   Конституцією   та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
28. За змістом статті 1 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» (тут і далі - в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) індексація грошових доходів населення - це встановлений законом та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг.
29. Відповідно до частин першої, шостої статті 2 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема: пенсії та оплата праці (грошове забезпечення). Індексації підлягають грошові доходи населення у межах прожиткового мінімуму, встановленого для відповідних соціальних і демографічних груп населення.
30. Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка.
31. Відповідно до статті 6 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» у разі виникнення обставин, передбачених статтею 4 цього Закону грошові доходи населення визначаються як результат добутку розміру доходу, що підлягає індексації в межах прожиткового мінімуму для відповідних соціальних і демографічних груп населення, та величини індексу споживчих цін. Порядок проведення індексації грошових доходів населення визначається Кабінетом Міністрів України.
32. Відповідно до пунктів 1-1, 4 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 №1078, (тут і далі - Порядок, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) підвищення грошових доходів громадян у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, в якому офіційно опубліковано індекс споживчих цін. Індексації підлягають грошові доходи населення у межах прожиткового мінімуму, встановленого для відповідних соціальних і демографічних груп населення. У межах прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб, індексується, зокрема, оплата праці. У межах прожиткового мінімуму, встановленого для осіб, які втратили працездатність, індексуються, зокрема, пенсії (з урахуванням надбавок, доплат, підвищень до пенсії, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги на прожиття, державної допомоги та компенсаційних виплат). Частина грошових доходів, яка перевищує прожитковий мінімум, встановлений для відповідних соціальних і демографічних груп населення, індексації не підлягає. У разі несвоєчасної виплати сум індексації грошових доходів громадян провадиться їх компенсація відповідно до законодавства. У разі коли особа працює та отримує інший грошовий дохід, в першу чергу індексується оплата праці.
33. Згідно з пунктом 9 Порядку проведення індексації грошових доходів населення працюючим пенсіонерам в першу чергу індексується сума оплати праці. Індексація пенсії, щомісячного довічного грошового утримання, що виплачується замість пенсії, проводиться після індексації суми оплати праці на підставі виданої підприємством, установою або організацією, де працює пенсіонер, довідки, в якій зазначається розмір його оплати праці, проіндексована її сума і сума індексації. У всіх випадках загальний дохід працюючого пенсіонера, який підлягає індексації, не повинен перевищувати прожиткового мінімуму, встановленого для працездатної особи. Підприємства, установи та організації зобов`язані у двотижневий строк після проведення індексації оплати праці подавати органам, які призначають і виплачують пенсію, інформацію про розмір оплати праці працюючого пенсіонера, проіндексовану її суму та суму індексації. На підставі поданої інформації органи, які призначають і виплачують пенсію, державну соціальну допомогу особам, які не мають права на пенсію, та інвалідам, щомісячне довічне грошове утримання, що виплачуються замість пенсії, здійснюють перерахунок сум індексації пенсій, державної соціальної допомоги особам, які не мають права на пенсію, та інвалідам, щомісячного довічного грошового утримання, що виплачуються замість пенсії. У разі звільнення пенсіонера з роботи власник або уповноважений ним орган подає відповідну довідку органу, який призначає і виплачує пенсію, державну соціальну допомогу особам, які не мають права на пенсію, та інвалідам, щомісячне довічне грошове утримання, що виплачуються замість пенсії, для проведення індексації зазначених виплат згідно з цим Порядком. Після звільнення пенсіонера з роботи обчислення індексу споживчих цін для проведення подальшої індексації пенсії здійснюється з місяця, наступного за місяцем підвищення його пенсії.
34. Системний аналіз наведених норм дає змогу дійти висновку, що грошовий дохід фізичної особи індексується виключно у межах прожиткового мінімуму, а дохід в частині, що перевищує розмір прожиткового мінімуму індексації не підлягає. При цьому, зазначені межі бази індексації, тобто максимального розміру доходу, який підлягає індексації, встановлений не для кожного окремого виду доходу, який може бути індексовано, а для сукупного грошового доходу в цілому. Якщо особа одночасно отримує різні види доходу, зокрема заробітну плату та пенсію, то їх індексація здійснюється в порядку черговості, при цьому, в першу чергу, індексується заробітна плата. Якщо ж заробітна плата перевищує розмір прожиткового мінімуму, то її індексація здійснюється з розміру, що дорівнює прожитковому мінімуму. У цьому випадку індексація сукупного грошового доходу у межах прожиткового мінімуму вважається виконаною, а тому інші доходи, у тому числі пенсія, індексації не підлягають.
35. Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 20.12.2019 у справі № 756/12428/15-а та від 05.08.2020 у справі №752/1287/17.
36. Згідно з пунктом 5 Порядку у разі підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, значення індексу споживчих цін у місяці, в якому відбувається підвищення, приймається за 1 або 100 відсотків. Обчислення індексу споживчих цін для проведення подальшої індексації здійснюється з місяця, наступного за місяцем підвищення зазначених грошових доходів населення. Сума індексації у місяці підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, не нараховується, якщо розмір підвищення грошового доходу перевищує суму індексації, що склалась у місяці підвищення доходу. Якщо розмір підвищення грошового доходу не перевищує суму індексації, що склалась у місяці підвищення доходу, сума індексації у цьому місяці визначається з урахуванням розміру підвищення доходу і розраховується як різниця між сумою індексації і розміром підвищення доходу.
37. Як встановлено судом апеляційної інстанції, інформація щодо розміру заробітної плати позивача подавалась Сумським державним університетом у щомісячних звітах та відображена в Індивідуальних відомостях про застраховану особу за формою ОК-5 за 2016 рік.
38. Заробітна плата ОСОБА_1 у лютому - квітні 2016 року складала 670,68 грн та у травні 2016 року - 714,10 грн, що є меншим від прожиткового мінімуму на одну особу з розрахунку на місяць для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про державний бюджет України на 2016 рік».
39. Відповідно до статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2016 рік» установлено у 2016 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб у розмірі: з 01.01.2016 - 1378,00 грн, з 01.05.2016 - 1450,00 грн.
40. З огляду на викладене, колегія суддів погоджується із висновком суду апеляційної інстанції, що, оскільки розмір заробітної плати позивача був меншим від прожиткового мінімуму для працездатної особи, частина пенсії позивача мала бути проіндексована. Неподання Сумським державним університетом відповідачу довідки, передбаченої пунктом 9 Порядку, не може мати наслідком позбавлення позивача права на індексацію пенсії, зокрема, враховуючи те, що відповідачу, як встановлено судом апеляційної інстанції, було відомо про розмір отримуваної позивачем заробітної плати.
41. Крім того, як встановлено судом апеляційної інстанції з 01.07.2016 Сумським об`єднаним управлінням Пенсійного фонду України Сумської області проведено перерахунок пенсії ОСОБА_1 .
42. Після звільнення позивача з роботи розмір його пенсії склав 1929,56 грн, де 1819,57 грн - основний розмір пенсії за віком, 56,50 грн - доплата за понаднормативний стаж роботи, 53,49 грн - підвищення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 15.04.2013 № 264 «Про підвищення розміру пенсії деяким категоріям громадян у зв`язку із зростанням середньомісячної заробітної плати штатного працівника».
43. Тобто, з 01.07.2016 проведено перерахунок пенсії позивача через збільшення понаднормового стажу роботи (5 років), при цьому доплата склала - 2,80 грн., а основний розмір пенсії позивача не змінився.
44. З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду апеляційної інстанції, що дії відповідача під час перерахунку пенсії позивачу, внаслідок якого був змінений базовий місяць для нарахування індексації є неправомірними.
45. Інші доводи, які містяться в касаційній скарзі, висновки суду апеляційної інстанції не спростовують, не дають підстав вважати, що судом неправильно застосовано норми матеріального права чи порушено норми процесуального права.
46. Щодо доводів касаційної скарги відповідача на додаткову постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 15.06.2017 колегія суддів зазначає, що з огляду на приписи КАС України таке рішення є невід`ємною частиною основного рішення суду - постанови Харківського апеляційного адміністративного суду від 23.05.2017.
47. Пунктом третім частини першої статті 168 КАС України (в редакції, чинній на момент постановлення оскаржуваних рішень) передбачено, що суд, який ухвалив судове рішення, може за заявою особи, яка брала участь у справі, чи з власної ініціативи прийняти додаткову постанову чи постановити додаткову ухвалу у випадку, якщо судом не вирішено питання про судові витрати.
48. Відповідно до частини першої статті 87 КАС України (в редакції, чинній на момент ухвалення оскаржуваних рішень) судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
49. Частиною першою статті 94 КАС України (у редакції, чинній на момент ухвалення оскаржуваних судових рішень) якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.
50. Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.
51. Згідно з частиною першою статті 3 вказаного Закону судовий збір справляється: за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, заяви про скасування рішення третейського суду, заяви про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду та заяви про перегляд судових рішень Верховним Судом України; за видачу судами документів; у разі ухвалення судового рішення, передбаченого цим Законом.
52. Відповідно до пункту вісімнадцятого частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на момент винесення оскаржуваних рішень) від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняється зокрема Пенсійний фонд України та його органи, органи Фонду загальнообов`язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття та Фонду соціального страхування України.
53. Одночасно колегія суддів зауважує, що дані зміни в Закон України «Про судовий збір» внесені у звязку із прийняттям Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів» від 06.12.2016, який набрав чинності 01.01.2017, тобто після ухвалення постанови суду апеляційної інстанції про часткове задоволення позову у даній справі.
54. Разом із тим, колегія суддів наголошує, що звільнення від сплати судового збору   Пенсійного фонду   України та його органів, зокрема, не звільняє його від обов`язку як відповідача у справах відшкодувати судові витрати у разі, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень.
55. Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 13.11.2019 у справі № 295/3160/17, від 05.12.2019 у справі №750/5793/17, від 12.12.2019 у справі    №398/1030/17, від 26.03.2020 у справі №423/401/17, від 02.04.2020 у справі №428/7037/17.
56. Як встановлено судом апеляційної інстанції, позивачем сплачено судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 551,20 грн та за подання апеляційної скарги у розмірі - 606,32 грн.
57. Ухвалюючи додаткову постанову суд апеляційної інстанції виходив з того, що оскільки з двох заявлених позовних вимог ОСОБА_1 задоволено фактично одну, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає судовий збір у розмірі 578,76 грн.
58. Враховуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку, що документально підтверджені судові витрати позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, відповідно до задоволених вимог підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - відповідача.
59. Частиною другою    статті 6 КАС України    передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
60. Закон України "Про судоустрій і статус суддів"    встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
61. Відповідно до    статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"    суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
62. Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
63. Суд у цій справі також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
64. Зважаючи на приписи статті 350 КАС України, касаційні скарги необхідно залишити без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанції - без змін.
65. Оскільки колегія суддів залишає в силі рішення суду апеляційної інстанцій, то відповідно до статті 139 КАС України судові витрати не підлягають новому розподілу.
Керуючись статтями   341, 349,   350,   356,   359 КАС України, Верховний Суд
П О С Т А Н О В И В:
Касаційні скарги Сумського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Сумської області залишити без задоволення, а постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 23.05.2017 та додаткову постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 15.06.2017 - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                            І.В. Желєзний   
Судді                                                                                                              Я.О. Берназюк
                                                                                                              С.М. Чиркін