ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/3518/19                                                                    Суддя (судді) першої інстанції: Скочок Т.О.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  11 грудня 2020 року                                                                                         м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: судді-доповідача:                Беспалова О. О., суддів: Парінова А.Б., Ключковича В. Ю., розглянувши у порядку письмового провадження, у місті Києві апеляційні скарги ОСОБА_1 , Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2020 року (місце ухвалення: місто м. Київ, час ухвалення: не зазначений, дата складання повного тексту: 14.09.2020 р.) у справі за адміністративним позовом товариства співвласників багатоквартирного будинку "Комфорт" до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа: ОСОБА_1 про визнання протиправною та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В :

Товариство співвласників багатоквартирного будинку «Комфорт» звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в якому просило суд визнати протиправним та скасування постанови від 14.02.2019 №10/19/073-1440 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2020 року позов товариства співвласників багатоквартирного будинку "Комфорт" задоволено в повному обсязі. 
Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції з огляду на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити. 
Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що проведеною перевіркою встановлено порушення товариством містобудівного законодавства, зазначені обставини висновки суду першої інстанції жодним чином не спростовують, відтак відсутні підстави для скасування спірної постанови про притягнення позивача до відповідальності за порушення в сфері містобудівної діяльності. 
Крім того, не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції з огляду на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити. 
Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції зроблено хибні висновки з приводу порушення відповідачем порядку призначення та проведення позапланової перевірки позивача. 
Крім того, апелянтом вказується на правомірність та обґрунтованість оскаржуваної постанови про притягнення позивача до відповідальності у зв`язку із порушенням містобудівного законодавства. 
До Шостого апеляційного адміністративного суду надійшли відзиви на апеляційні скарги, зареєстровані 28.10.2020 р. за вх. № 41426 та 05.11.2020р. за вх. № 42736. Позивачем щодо задоволення апеляційних скарг ОСОБА_1 , Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) заперечено. Позивач наголошує, що апеляційні скарги не містять жодних підстав та доводів для спростування висновків та позиції суду.
У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів встановила наступне.
Як вбачається з матерів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на підставі звернення ОСОБА_1 від 26.06.2018 (вх. №073/Р-278/3 від 26.06.2018), посвідчень (направлень) від 20.11.2018 №б/н та від 18.01.2019 №б/н за участі, зокрема голови правління ТСББ «Комфорт» Процика В.Ф., проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «підвальні приміщення житлового будинку на АДРЕСА_1 », замовник та підрядник - ТСББ «Комфорт», - за результатами чого складено акт від 05.02.2019 №б/н, в якому вказано про наступне. 
За результатами виїзду 21.11.2018 на місце, із залученням до перевірки представників ПАТ «КИЇВЗНДІЕП», з листом ПАТ «КИЇВЗНДІЕП» від 04.12.2018 №10-1234, отримано звіт про проведення обстеження та оцінку технічного стану будівельних конструкцій підвалу четвертої секції в осях 1-3, П-Щ багатоповерхового будинку по АДРЕСА_1 (надалі - звіт). Згідно з висновком і рекомендацій у звіті, загальний технічний стан несучих конструкцій підвалу першої секції будівлі відповідає основним вимогам технічного регламенту у межах нормативних вимог, що існували на час проектування, та не загрожує руйнуванням будівлі або її частини; відновлена зовнішня стіна підвалу після несанкціонованих робіт по розбудові приямку по осі П має негабаритне вікно, яке згідно з вимогами п 4.20 ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», у підвальних і цокольних поверхах повинно бути розміром не менше 0,9x1,2 м. З огляду на викладене вище та розглянувши конструктивні креслення підвалу, які отримано з листом ПАТ «КИЇВЗНДІЕП» від 22.06.2018 № 01-749 (вх. Департаменту №073/4969 від 26.06.2018), встановлено, що ТСББ «Комфорт» на виконання вимог припису Департаменту з питань державного-архітектурно будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), виданого 19.05.2017, виконані будівельні роботи з відновлення стіни підвалу по осі «П» між осями « 2» - « 3», під час яких у стіні відновлено вікно з порушенням вимог п. 1.45* СНиП 2.08.01-89* «Жилые здания», п. 4.20 ДБН В. 2.2-15- 2005 «Житлові будинки. Основні положення».
На підставі викладеного, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.02.2019, а також винесено постанову №10/19/073-1440 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 14.02.2019, якою ТСББ «Комфорт» визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 86   445,00 грн.
Вважаючи вказану постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню, а свої права та охоронювані законом інтереси порушеними, позивач звернувся з позовом до суду.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин), державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
У свою чергу, Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (тут і надалі - Порядок №553 у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин).
У силу п. 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. 
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставою для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (п. 7 Порядку №553).
Відповідно до п. 13 Порядку №553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, у тому числі, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Згідно з п. 16 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. 
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
Приписами п.п. 16 та 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 (у редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин), передбачено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.
Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.
Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.
Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.
Як вбачається з матерів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, проведення позапланової перевірки обумовлено зверненням ОСОБА_1 від 26.06.2018 (вх. №073/Р-278/3 від 26.06.2018), перевірку проведено за участю посадових осіб позивача та належним чином повідомлено про час та місце розгляду справи про порушення містобудівного законодавства. 
Відтак, судом першої інстанції зроблено вірні висновки, що відповідачем позаплановий захід контролю за дотриманням позивачем містобудівного законодавства призначено та проведено із дотриманням норм чинного законодавства. 
З огляду на викладене, доводи апелянтів щодо необґрунтованості висновків суду першої інстанції щодо протиправності дій відповідача при призначенні та проведенні перевірки є безпідставними. 
Вирішуючи питання щодо правомірності встановлення відповідачем допущення товариством порушень містобудівного законодавства колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне. 
Відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу, зокрема, за виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Так, відповідно до висновків акту перевірки від 05.02.2019 №б/н ТСББ «Комфорт», на виконання вимог припису Департаменту з питань державного-архітектурно будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), виданого 19.05.2017, виконано будівельні роботи з відновлення стіни підвалу по осі «П» між осями « 2» - « 3», під час яких у стіні відновлено вікно з порушенням вимог п. 1.45* СНиП 2.08.01-89* «Жилые здания», п. 4.20 ДБН В. 2.2-15- 2005 «Житлові будинки. Основні положення».
Поряд із цим, з матеріалів справи вбачається, що Департаментом з питань державного-архітектурно будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) попередньо проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил керівника ТСББ «Комфорт», за результатами чого складеного акт від 03.11.2016, в якому вказано, що за результатами даної перевірки встановлено, що зі сторони дворового фасаду по ряду «П» в осях « 25-26», згідно з проектом, у підвальному приміщенні будинку на вул. Герцена, 17-25 у Шевченківському районі м. Києва виконано технологічне вікно розміром 900х1200(h)мм та приямок. Приямок розміром 1300х1000мм, згідно з проектним рішенням, відсутній. На підставі викладеного, Департаментом складено припис від 03.11.2016, яким ТСББ «Комфорт» зобов`язано зупинити виконання будівельних робіт до усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності. 
Згідно з актом перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.05.2017, Департаментом встановлено, що ТСББ «Комфорт» вимог припису від 03.11.2016 не виконано, з огляду на що, Департаментом складено новий припис від 19.05.2017 з вимогою у термін до 31.07.2017 усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності шляхом приведення підвального приміщення житлового будинку на вул. Герцена, 17-25 у Шевченківському районі м. Києва до стану відображеного у схемі розташування елементів стін підвалу, розробленої КИЇВЗНДІЕП та звіту ДП «Науково-дослідна виробничо-технічна агенція «Стратегія регіонального розвитку» (про проведення технічного обстеження будівельних конструкцій світового приямку багатоквартирного житлового будинку по вул. Герцена, 17-25 у Шевченківському районі м. Києва щодо забезпечення міцності, стійкості, надійності та безпечності його експлуатації). 
Надалі, актом, складеним Департаментом за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, від 12.06.2018 №б/н, встановлено, що під час виїзду на місце 11.06.2018 виявлено, що у підвальних приміщеннях в осях 25-26 у будинку №17-25 на вул. Герцена у Шевченківському районі будівельні не виконуються. ТСББ «Комфорт» відновило конструкцію приямку та стіни підвалу. 
Отже, перевіряючим зроблено висновок, що замовником будівництва виконано вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, виданого Департаментом від 19.05.2017. 
З огляду на викладене,  виконання припису Департаменту від 19.05.2017, підставою для складення якого фактично слугували висновки акту від 03.11.2016, в якому, у тому числі, вказано про виконання технологічного вікна розміром 900х1200(h)мм, посадовими особами Департаменту встановлено ще в акті від 12.06.2018 №б/н. Відтак, твердження відповідача про те, що ТСББ «Комфорт» на виконання вимог припису Департаменту від 19.05.2017 виконано будівельні роботи з відновлення стіни підвалу по осі «П» між осями «2» - « 3», під час яких у стіні відновлено вікно з порушенням вимог п. 1.45* СНиП 2.08.01-89* «Жилые здания», п. 4.20 ДБН В. 2.2-15- 2005 «Житлові будинки. Основні положення», суперечить висновкам того самого органу державного архітектурно-будівельного контролю, викладеним в акті від 12.06.2018 №б/н, про виконання припису від 19.05.2017 без зауважень. 
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо обґрунтованості позовних вимог.
Крім того, колегія суддів вважає за необхідне окремо зауважити щодо доводів апеляційної скарги третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. 
Як вбачається з матеріалів справи, предметом оскарження у даній адміністративній справі є рішення Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про притягнення товариства співвласників багатоквартирного будинку "Комфорт" до відповідальності за порушення норм містобудівного законодавства.
Оспорюване рішення є актом індивідуальної дії, тобто цей  акт стосуються конкретних осіб у сфері публічно-правових відносин та породжує  конкретні адміністративно-правові відносини, обумовлені цим актом. 
Відтак, скасування спірним рішенням суду першої інстанції постанови Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про накладення на позивача штрафу жодним чином не зачіпає права ОСОБА_1 . 
Відтак, доводи апеляційних скарг не спростовують висновки суду першої інстанції та не можуть бути підставою для скасування рішення суду першої інстанції.
Згідно з положеннями ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, що, на думку колегії апеляційного адміністративного суду, дотримано судом першої інстанції.
Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.
У відповідності до ст. 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності, крім випадків, якщо:
а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;
б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;
в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;
г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.
Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 , Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2020 року у справі за адміністративним позовом товариства співвласників багатоквартирного будинку "Комфорт" до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа: ОСОБА_1 про визнання протиправною та скасування постанови залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач                                                                                О. О. Беспалов
Суддя                                                                                            В. Ю. Ключкович
Суддя                                                                                            А.Б. Парінов 
(Повний текст постанови складено 11.12.2020 р.)