ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2020 р.	Справа № 480/3536/20	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Донець Л.О.,
Суддів: Мінаєвої О.М. ,  Макаренко Я.М. ,
за участю секретаря судового засідання Лисенко К.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Сумській області  на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 14.07.2020 (головуючий суддя І інстанції: М.М. Шаповал, повний текст складено 16.07.2020) по справі № 480/3536/20
за позовом    ОСОБА_1 
до Сумського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області, Головного управління Національної поліції в Сумській області
про визнання протиправним та скасування наказу,
ВСТАНОВИВ:
10.06.2020, ОСОБА_1  (далі - позивач) звернувся до Сумського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області Національної поліції в Сумській області (далі - відповідач), в якому просить суд   визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 11.05.2020 №94 «Про застосування дисциплінарних стягнень  до окремих поліцейських Білопільського ВП» в частині застосування до нього дисциплінарного  стягнення у виді суворої догани; стягнути судові витрати.
Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 14.07.2020 у справі №480/3536/20  позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано наказ відповідача від 11.05.2020 №94 «Про застосування дисциплінарних стягнень  до окремих поліцейських Білопільського ВП» в частині застосування до нього дисциплінарного  стягнення у виді суворої догани.
Відповідач, не погодившись з судовим рішення подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати рішення суду першої інстанції, з прийняттям нового судового рішення про відмову у задоволенні  позову.
В обґрунтування апеляційної скарги  посилається на неповне з`ясування  судом  першої інстанції обставин справи, недотримання норм матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної  скарги, рішення   суду першої інстанції вважає, що  апеляційна  скарга      відповідача      не       підлягає    задоволенню,  з наступних підстав. 
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що   позивач проходить службу у відповідача.
За результатами службового розслідування  прийнятий висновок  від 11.05.2020,в якому комісія вважала за доцільне за порушення службової дисципліни, пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", ч.1 та п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 7 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 № 100, не виконання п. 15 розділу ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, п. 1,5 ч. 1 посадових обов`язків, передбачених розділом 2 його посадових інструкцій, що призвело до незабезпечення збору матеріалів для прийняття рішення та уникнення ОСОБА_2  відповідальності за вчинення ним злісної непокори поліцейському, на підставі статей 11, 12, 13, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосувати до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора сектора реагування патрульної поліції № 1 Білопільського відділення поліції Сумського РВП ГУ НП в Сумській області, застосувати дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.
Наказом ГУ НП в Сумській області № 94 від 11.05.2020 до старшого лейтенанта поліції позивача - інспектора сектора реагування патрульної поліції № 1 Білопільського відділення поліції ГУ НП в Сумській області, застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.
Суд першої інстанції під час задоволення позову дійшов до висновку про те, що  під час прийняття оскаржуваного наказу відповідачем  не взяті до уваги  пояснення поліцейських про неналежне матеріальне-технічне забезпечення  працівників поліції, та допущено неповноту.
Колегія суддів погоджується з вказаними висновками, за таким.
У відповідності до  ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний:
неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
поважати і не порушувати прав і свобод людини;
надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;
зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.
Звертаючись до особи, або у разі звернення особи до поліцейського, поліцейський зобов`язаний назвати своє прізвище, посаду, спеціальне звання та пред`явити на її вимогу службове посвідчення, надавши можливість ознайомитися з викладеною в ньому інформацією, не випускаючи його з рук.
Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом.
Згідно до  ст.12 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
На підставі  ч.3 ст.13 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.
Згідно до  ст.ст. 14, 18, 19  Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.
У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування.
У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:
надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;
ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;
подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
користуватися правничою допомогою.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, не допускається, а підлягає відкладенню до його протверезіння.
Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває на чергуванні або патрулюванні, здійснюється лише після закінчення ним чергування, патрулювання або заміни його іншим поліцейським.
У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.
Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.
Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.
Поліцейський, який з поважних причин не може прибути для надання пояснень, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.
Якщо поліцейський, викликаний для надання пояснень у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень.
Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.
Представником поліцейського може бути адвокат, повноваження якого підтверджені копією свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, ордером та копією договору із представником. Представник користується правами поліцейського, щодо якого проводиться службове розслідування, крім прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо поліцейським і не може бути доручена представнику, а також користується правами з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами, з моменту надання дисциплінарній комісії підтвердних документів.
Порядок застосування дисциплінарних стягнень
У висновку за результатами службового розслідування зазначаються:
дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;
підстава для призначення службового розслідування;
обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;
пояснення поліцейського щодо обставин справи;
пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;
пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;
документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;
відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;
висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;
вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:
усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;
попередня бездоганна поведінка;
високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;
вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;
вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;
вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.
Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є:
вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння;
вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення;
вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього;
настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку;
вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.
У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.
У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.
У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.
У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.
Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь до поліцейських, які мають первинні спеціальні звання, та у виді звільнення з посади до поліцейських, які обіймають посади найнижчого рівня, не застосовується.
За змістом наказу  відповідача  від 02.04.2020 № 72  призначено службове розслідування для встановлення причин та умов, що призвели до можливих порушень службової дисципліни, допущені окремими поліцейськими та керівництвом Білопільського ВП працівниками. 
За висновками службового розслідування:  13.01.2020  позивач перебував на добовому чергуванні в складі ГРПП спільно із ОСОБА_3 на службовому автомобілі. Під час руху по вул. Соборній м. Білопілля близько 20:50 на зустріч їм їхав автомобіль ВАЗ 2106. У зв`язку із тим, що номерний знак авто не було видно, наряд ГРПП прийняв рішення про зупинку та перевірку цього транспортного засобу. За допомогою проблискових маячків та звукового сигналу вищезазначений автомобіль було зупинено. Керував автомобілем ОСОБА_2 , який мав ознаки алкогольного сп`яніння, у зв`язку із чим  позивач почав йому роз`яснювати процедуру проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння. ОСОБА_2 почав поводити себе зухвало, разом із дружиною лайкою висловлювалися на адресу поліцейських, потім ОСОБА_2 наблизився до поліцейських та схопив за формений одяг. На зауваження заспокоїтися та не чинити опір останній не реагував.  Позивач , як старший наряду ГРПП, надав вказівку напарнику зателефонувати до Білопільського ВП та викликати допомогу. На місце події було направлено слідчо-оперативну групу. В подальшому нарядом ГРПП у складі позивача та ОСОБА_3 відносно ОСОБА_2 було складено адміністративні матеріали за ч. 1 ст. 130, ч.1 ст. 126 КУпАП. Адміністративні матеріали за вчинення злісної непокори законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків не було складено, також про даний факт не було рапортом повідомлено начальника Білопільського ВП. 
За змістом висновку службового розслідування від  11.05.2020: комісія вважала б за доцільне за порушення службової дисципліни, пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", ч.1 та п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 7 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 № 100, не виконання п. 15 розділу ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, п. 1,5 ч. 1 посадових обов`язків, передбачених розділом 2 його посадових інструкцій, що призвело до незабезпечення збору матеріалів для прийняття рішення та уникнення ОСОБА_2 відповідальності за вчинення ним злісної непокори поліцейському, на підставі статей 11, 12, 13, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосувати до старшого лейтенанта поліції позивача, інспектора сектора реагування патрульної поліції № 1 Білопільського відділення поліції Сумського РВП ГУ НП в Сумській області, застосувати дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.
За результатами висновку про службове розслідування прийнятий наказ відповідача  № 94 від 11.05.2020 та застосовано  до позивача дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.
Відповідач стверджує про те, що позивач  не забезпечив збору матеріалів  для прийняття рішення, що призвело до уникнення ОСОБА_2 відповідальності  за вчинення ним злісної  непокори поліцейському.
У відповідності до  п. 4 розділу VI наказу МВС від 07.11.2018 № 893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України» в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:
обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;
посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;
пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;
пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;
документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;
обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;
причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.
При проведенні службових розслідувань за фактами витоку секретної інформації зазначаються форма допуску до робіт, пов`язаних з державною таємницею, поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, або осіб, дані яких зазначаються у висновку службового розслідування, а також номер, дата наказу про надання доступу до секретної інформації та найменування органу і посадової особи, який(а) видав(ла) цей наказ.
Колегія суддів звертає увагу на те, що відповідачем під час проведення відібрані письмові пояснення від  позивача,   ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 (аркуші справи 64, 65, 66, 83). Проте,  сам висновок службового розслідування  базується виключно із доповіді    начальника сектору реагування патрульної поліції №2 Білопільського ВП майора поліції - Мітюн А.В., про неналежне матеріальне-технічне забезпечення відповідача,    ОСОБА_5 , ОСОБА_3 .
Колегія суддів звертає увагу на те, що пояснення позивача у висновку не  надані.
При цьому,   ОСОБА_3 - безпосередній свідок події,  в своїх поясненнях не заперечував отримання від позивача наказу про виклик   допомоги та телефонування на лінію «102», але виклик здійснив у інший спосіб  (аркуш справи 88 зворотня сторона).
За цим, колегія суддів погоджується з  позицією суду першої інстанції про   суперечність та неповноту службового розслідування та його  висновків про допущення позивачем   дисциплінарного проступку.
Апеляційна скарга відповідача повторює позицію викладену у відзиві на позовну заяву та посилається на  порушення позивачем  вимог п.п.6, 7 розділу П Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 №100; п.15 розділу ХШ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженого наказом МВС від 16.02.2019 №111.
Колегія суддів зауважує на відсутність обґрунтувань  в апеляційній скарзі про наявність  саме в  діях  позивача ознак дисциплінарного проступку за висновками службового розслідування відповідно до вимог наведених вище нормативних актів.
Стосовно посилань апеляційної скарги про неправильне посилання суду першої інстанції про порушення права позивача на ознайомлення з матеріалами службового розслідування з посиланням на пп.14 п.2 наказу МВС України від 07.11.2018 №893 «Про затвердження Положення про дисциплінарну комісію в Національній поліції України», то колегія суддів зазначає на таке.
У відповідності до пп.14 п.2 наказу МВС України від 07.11.2018 № 893 «Про затвердження Положення про дисциплінарну комісії в Національній поліції України» голова дисциплінарної комісії: після затвердження висновку службового розслідування за письмово оформленим волевиявленням поліцейського, стосовно якого проводилося службове розслідування, забезпечує ознайомлення його із затвердженим висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, з дотриманням вимог законодавства України.
Факт ознайомлення із затвердженим висновком службового розслідування або отримання його копії оформлюється відповідним записом на останньому аркуші (за відсутності вільного місця - на його звороті) цього висновку із проставленням підпису, зазначенням прізвища та ініціалів поліцейського, який з ним ознайомився, а також дати ознайомлення.
На підставі п.14 розділу V наказу МВС України від 07.11.2018 №893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України» під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.
Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.
Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.
Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває на чергуванні або патрулюванні, здійснюється лише після закінчення ним чергування, патрулювання або заміни його іншим поліцейським, а від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, - після його протверезіння.
Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.
З огляду на   відсутність спростувань відповідачем висновку суду про суперечність та неповноту службового розслідування та його  висновків про допущення позивачем   дисциплінарного проступку саме за порушення позивачем  вимог п.п.6, 7 розділу П Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 №100; п.15 розділу ХШ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженого наказом МВС від 16.02.2019 №111, колегія суддів вважає  доводи  про відсутність волевиявлення у позивача про ознайомлення з матеріалами службового розслідування, як на підставу для визнання оскаржуваного наказу правомірним - необґрунтованими.
Суд першої інстанції  правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням  норм матеріального і процесуального права, тому судове рішення не підлягає скасуванню, а апеляційна скарга - задоволенню.
Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно до ст. 316  КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Сумській області - залишити без задоволення.
Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 14.07.2020 по справі                             № 480/3536/20 - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		Л.О. Донець	
Судді	   	О.М. Мінаєва    Я.М. Макаренко   	
Повний текст постанови складено  02.11.2020 року