ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 

21 грудня 2020 року                                                                    м. Чернівці
справа № 727/6100/20
Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: 
головуючого        Перепелюк І. Б. 
суддів : Лисака І.Н., Височанської Н.К.
секретар Тодоряк Г.Д. 

позивач  ОСОБА_1 
відповідач Комунальне житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство №5

апеляційна скарга Комунального житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства №5 на рішення Шевченківського районного суду м.Чернівців від 5 листопада 2020 року,

головуючий в суді першої інстанції суддя Смотрицький В.Г.

ВСТАНОВИВ:

Описова частина
Короткий зміст позовних вимог
В липні 2020 року ОСОБА_1  звернувся до суду з позовом. Позивач просив стягнути з відповідача на його користь завдану майнову шкоду в розмірі 18 233 гривні 64 копійки та моральну шкоду в розмірі 4 000 гривень.
Позовна заява мотивована тим, що у його власності перебуває автомобіль марки «Citroen Jumpy», номерний знак НОМЕР_1 , 2011 року випуску. Даним транспортним засобом також користується зять позивача ОСОБА_2 
12 травня 2020 року ОСОБА_2 припаркував вищевказаний транспортний засіб біля будинку №76 по вулиці Головна в м.Чернівці, зі сторони вулиці Богомольця. О 10 годині 00 хвилин позивачу зателефонував знайомий та повідомив, що відбулось відокремлення та падіння на його автомобіль частини фасаду будинку, внаслідок чого автомобіль зазнав механічних пошкоджень, а саме: розбито скло вітрове, пошкоджено дах автомобіля, капот, декоративну накладку гратки радіатора, передні праві двері,бокові зсувні двері, крило заднє праве, а також пошкоджена передня ліва фара.
ОСОБА_2 відразу звернувся до Управління патрульної поліції в м.Чернівці, співробітники якої на місці події склали відповідні документи, відібрали у нього письмові пояснення з приводу даної події, а також зафіксували дану подію фотофіксацією.
За результатами проведеної перевірки 20 травня 2020 року дільничним офіцером поліції Шевченківського ВП ЧВП ГУНП в Чернівецькій області Балазюком С.В. складено довідку, якою припинено перевірку у зв`язку із тим, що вирішення питань щодо відшкодування завданих матеріальних збитків до компетенції ОВС не входить, а вирішується в судовому порядку.
Згідно Договору про надання послуг з управління багатоквартирними будинками у м.Чернівці від 18 лютого 2019 року, укладеного між Комунальним житловим ремонтно-експлуатаційним підприємством №5 (КЖРЕП №5) та співвласниками багатоквартирного будинку по АДРЕСА_1 , КЖРЕП №5 набуло статусу управителя вказаного будинку.
З метою встановлення суми заподіяної матеріальної шкоди, у СП «Західно-Український Експертно-Консультативний Центр» було виготовлено висновок автотоварознавчого дослідження пошкоджень транспортного засобу.
Огляд транспортного засобу було призначено на 15 травня 2020 року, про що КЖРЕП №5 повідомлено у визначеному законом порядку засобами поштового зв`язку.
Однак керівництвом КЖРЕП №5 м. Чернівці не було забезпечено участь представника КЖРЕП №5 при огляді транспортного засобу та фіксування отриманих внаслідок падіння фасаду з будинку пошкоджень.
Відповідно до Висновку автотоварознавчого дослідження №261 від 22 травня 2020 року, вартість матеріального збитку внаслідок пошкодження належного позивачу автомобіля без врахування ВТВ становить 18 233 гривень 64 копійки.
З метою досудового врегулювання спору, ОСОБА_2 було направлено до КЖРЕП №5 28 травня 2020 року заяву про відшкодування матеріальної шкоди, однак листом від 30 червня 2020 року КЖРЕП №5 відмовив у відшкодуванні йому такої шкоди.
Також зазначав, що внаслідок пошкодження автомобіля йому було заподіяно моральну шкоду, яка полягає у перенесенні душевних страждань та зміні способу життя, розмір якої він оцінює в 4 000 гривень.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Рішенням Шевченківського районного суду м.Чернівців від 5 листопада 2020 року позов ОСОБА_1 до КЖРЕП №5 про відшкодування шкоди задоволено частково.
Стягнуто з відповідача на користь позивача майнову шкоду в розмірі 18 233 гривень 64 копійки, моральну шкоду у розмірі 1 000 гривень, витрати на правничу допомогу в розмірі 8 501 гривень 40 копійок, витрати за проведення автотоварознавчого дослідження в розмірі 1 300 гривень та суму сплаченого судового збору в розмірі 840 гривень 80 копійок, а всього 29 875 гривень 84 копійок.
В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що оскільки КЖРЕП №5 належним чином не виконував обов`язків по утриманню та ремонту житлового будинку АДРЕСА_1 , в частині безпечного функціонування та використання зовнішніх стін будинку, що призвело до обвалу частини конструкції з фасаду вказаного будинку, чим було спричинено позивачу матеріальну шкоду, наявні правові підстави для задоволення позову в частині стягнення майнової шкоди у розмірі 18 233 гривень 64 копійки та з урахуванням перенесених позивачем у зв`язку з вказаними подіями душевних страждань та зміні способу життя, часткового задоволення позову в частині стягнення моральної шкоди у розмірі 1 000 гривень.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги
В апеляційний скарзі КЖРЕП №5 просить рішення суду першої інстанції скасувати та закрити провадження у справі. 
Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
Апелянт посилається на те, що суд першої інстанції ухвалив рішення з порушенням норм процесуального та матеріального права.
Дійсно мало місце обвал штукатурки фасаду житлового будинку по вулиці Головній в м.Чернівці, проте жодного транспортного засобу, який би отримав у зв`язку із таким обвалом ушкоджень працівниками КЖРЕП №5 під час огляду місця події встановлено не було.
З боку позивача не було жодних звернень до підприємства щодо наявності ушкоджень належного йому транспортного засобу.
В ході проведеної перевірки поліцією не було встановлено, на яких умовах ОСОБА_2 керував належним позивачу автомобілем. 
В оскаржуваному рішенні суд першої інстанції не навів жодних обґрунтувань на підтвердження заподіяння ОСОБА_1 моральної шкоди.
Судом не досліджувались питання про те, чому на місце падіння? обвалу фасаду не викликались представника відповідача та чому під час виїзду поліції на місце події не з`ясовувалось внаслідок чого відбувся такий обвал.
У додатку № 4 до договору про надання послуг з управління багатоквартирними будинками в м.Чернівці від 18 лютого 2019 року, не передбачено надання відповідачем послуг по поточному та капітальному ремонту фасадів житлових будинків.
Відповідач не є приватною самостійною особою, яка особисто приймає рішення щодо проведення капітальних ремонтних робіт житлового фонду, в тому числі і фасадів житлових будинків, а є комунальним підприємством, яке підпорядковане Департаменту житлово-комунального господарства Чернівецької міської ради, який є власником комунального господарства та розпорядником бюджетних коштів для даного виду робіт. 
Судом також не взято до уваги інші обставини, які могли спричинити обвал штукатурки фасаду житлового будинку АДРЕСА_1 .
Оскільки вини відповідача у настанні такої подіє немає, відсутній причинний зв`язок між шкодою завданою позивачу та протиправними діями відповідача.
Узагальнені доводи та заперечень інших учасників справи
У відзиві на апеляційну скаргу  ОСОБА_1 просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення залишити без змін.
Відповідач належним чином не виконував своїх обов`язків щодо утримання та ремонту будинку АДРЕСА_1 , що призвело до обвалу частини конструкції з фасаду такого будинку та пошкодження у зв`язку з цим належного позивачу транспортного засобу. 
КЖРЕП було відомо про аварійний стан вищевказаного будинку.
Мотивувальна частина
Обставини справи, встановлені судом 
Встановлено, що ОСОБА_1 є власником автомобіля Citroen Jumpy, 2011 року випуску, номерний знак НОМЕР_1 , що підтверджується копією свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу. 
З пояснень, наданих ОСОБА_2 поліції, вбачається, що вищевказаний транспортний засіб, яким він користувався, 12 травня 2020 року був припаркований ним біля будинку № 76 по вулиці Головній в м.Чернівці зі сторони вулиці Богомольця. В результаті падіння фасаду з даного житлового будинку вказаний транспортний засіб зазнав механічних пошкоджень. 
З відповіді Головного управління національної поліції в Чернівецькій області № 3812/123/40/04-20 від 27 травня 2020 року, наданого на звернення ОСОБА_2 з приводу пошкодження автомобіля Citroen Jumpy, зазначено, що за результатами проведення перевірки Шевченківським відділенням поліції Чернівецького відділу поліції прийнято рішення про припинення розгляду звернення, оскільки до компетенції ОВС не входить вирішення питань щодо відшкодування матеріальних збитків, а таке питання повинно вирішуватися в судовому порядку. 
З довідки про результати розгляду звернення наданої Шевченківським ВП Чернівецького відділу ГУНП в Чернівецькій області вбачається, що перевіркою матеріалів та в розмові з начальником КЖРЕП №5 ОСОБА_3 встановлено, що капітальний ремонт фасаду будинку АДРЕСА_1 проводився в 2003 році підрядною організацією. 6 грудня 2018 року рішенням Чернівецької міської ради вказаний будинок списано з балансу комунальних житлових ремонтно-експлуатаційних підприємств та департаменту житлово-комунального господарства міської ради житлових будинків. Згідно додатку №4 до договору про надання послуг з управління багатоквартирними будинками у м. Чернівці від 18 грудня 2019 року до переліку складових послуги ремонту фасадів не передбачено і не виконуються силами КЖРЕП №5, при цьому відповідно до наказу №24 від 23 січня 2020 року КЖРЕП №5 з 23 січня 2020 року по 2 березня 2020 року проводив весняний огляд житлового фонду, які розташовані на території обслуговування в тому числі і житлового будинку по АДРЕСА_1 та під час огляду будь-яких тріщин чи ушкоджень на стінах фасаду виявлено не було. 
З метою встановлення розміру збитків, нанесених автомобілю Citroen Jumpy, 2011 року випуску, номерний знак НОМЕР_1 , було проведено автотоварознавче дослідження від 15 травня 2020 року, про час та місце проведення експертного огляду було повідомлено КЖРЕП №5. 
Згідно висновку спільного підприємства «Західно-Український Екпертно-консультативний центр» № 261 від 22 травня 2020 року вартість матеріального збитку без врахування ВТВ, завданого власнику автомобіля «Citroen Jumpy, номерний знак НОМЕР_1 , 2011 року випуску, ідентифікаційний № НОМЕР_2 , внаслідок його пошкодження, визначається в розмірі 18 233 гривень 64 копійки. 
Вартість проведеного експертного дослідження згідно квитанції № 76 від 26 травня 2020 року становить 1 300 гривень. 
28 травня 2020 року ОСОБА_2 було направлено до КЖРЕП №5 заяву про відшкодування відповідачем завданої матеріальної шкоди в розмірі 18 233 гривень 64 копійки, однак листом від 30 червня 2020 року КЖРЕП №5 відмовив у відшкодуванні йому такої матеріальної шкоди. 
Позиція апеляційного суду, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті постанови

Заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги та перевіривши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу КЖРЕП №5 слід залишити без задоволення з наступних підстав.
Так, згідно з частиною 1 статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
В статті 1166 ЦК України визначені загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду.
Як роз`яснено у пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року № 6 розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.
Апеляційний суд вважає правильним висновок суду першої інстанції про обґрунтованість позову в частині стягнення з КЖРЕП №5 на користь позивача 18 223 гривні 64 копійки в рахунок відшкодування майнової шкоди, завданої позивачу у зв`язку з неналежним виконанням обов`язків КЖРЕП №5, як управителем з утримання багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_1 .
Правовідносини, що виникають між виробниками, виконавцями, споживачами у процесі створення, надання та споживання житлово-комунальних послуг, регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги»   № 2189-VIII).
Відповідно до частини 6 статті 19 Закону № 2189-VIII  учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є споживачі (індивідуальні та колективні) , управитель  та виконавці комунальних послуг.
Відповідно до статті 1 Закону № 2189-VIII   управитель багатоквартирного будинку (далі -  управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб, а послуга з управління багатоквартирним будинком - результат господарської діяльності суб`єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умов договору.

Статтею 8 Закону № 2189-VIII  передбачено, що управитель багатоквартирного будинку зобов`язаний:
1) забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг;
2) від імені співвласників багатоквартирного будинку вживати заходів для забезпечення захисту спільного майна багатоквартирного будинку від протиправних посягань та стягнення з осіб, винних у знищенні, пошкодженні або викраденні спільного майна, відшкодування завданих збитків;
3) вести і зберігати технічну та іншу встановлену законом та/або договором документацію багатоквартирного будинку;
4) інформувати співвласників багатоквартирного будинку про необхідність капітального ремонту (заміни) спільного майна багатоквартирного будинку;
5) у разі прийняття співвласниками багатоквартирного будинку відповідного рішення від імені, в інтересах та за рахунок співвласників укладати з виконавцями комунальних послуг договори про надання таких послуг, забезпечувати виконання умов договорів та контроль якості цих послуг;
6) укласти з виконавцем послуги з постачання електричної енергії договір про постачання електричної енергії для освітлення місць загального користування, живлення ліфтів та забезпечення функціонування іншого спільного майна багатоквартирного будинку, забезпечувати виконання умов цього договору та контроль якості цих послуг;
7) за рішенням співвласників багатоквартирного будинку та в межах виділених ними коштів організовувати виконання та виступати замовником робіт з капітального ремонту (заміни) спільного майна багатоквартирного будинку;
8) у разі прийняття відповідного рішення співвласниками багатоквартирного будинку приймати на банківський рахунок, відкритий для розрахунків за окремим багатоквартирним будинком для цієї мети, внески на проведення капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку, орендну плату і плату за сервітути та забезпечувати проведення відповідних розрахунків, а також на запит будь-якого співвласника багатоквартирного будинку, який перебуває в його управлінні, надавати інформацію про рух коштів на відповідному рахунку;
9) вести окремий облік доходів і витрат за кожним багатоквартирним будинком, що перебуває в його управлінні, та забезпечувати співвласникам багатоквартирного будинку вільний доступ до такої інформації щодо їхнього будинку у порядку, визначеному договором;
10) щороку звітувати перед споживачами про виконання кошторису витрат та подавати кошторис витрат на поточний рік споживачам на погодження.
За згодою сторін договором про надання послуг з управління багатоквартирним будинком також може бути передбачено інші права та обов`язки управителя багатоквартирного будинку
Відповідно до наказу Державного комітету України з питань Житлово-комунального господарства від 10.08.2004 року №150 затверджено «Примірний перелік послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд», відповідно до п. 1.1.5.1. та п. 1.1.5.2. якого передбачено, що утримання будинків і споруд включає в себе - простукування, укріплення окремих цеглин, які загрожують падінню, забивання тріщин у місцях примикання підлоги (даху) балкону до стін.
Згідно п. п. 1.2.3.1. та п. п. 1.2.3.2. Переліку поточний ремонт по утриманню будівель, включає в себе - простукування, обшивання та укріплення окремих архітектурних деталей, які загрожують падінням та ремонт зовнішньої штукатурки в окремих місцях з відбивання відсталої штукатурки.
Згідно з підпунктом 1.2.3.5 пункту 1.2. Переліку до поточних робіт відноситься укріплення ґрат та огорож на балконах будівель, ремонт штукатурки балконів.
Підпунктами 1.2.9.1. та 1.2.9.2. Переліку передбачено, що штукатурні та малярні роботи поточного ремонту передбачають і ремонт штукатурки стін та стель, пошкоджених в окремих місцях у зв`язку з протіканням та іншими подіями аварійного порядку та ремонт сухої штукатурки.
Наказом Державного комітету України з питань Житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 затверджено «Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій», згідно якого на житлово-експлуатаційні організації покладено обов`язок забезпечувати належне технічне обслуговування жилих будинків.
Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо (п. 2 Наказу).
Так, відповідно до п.п. 4.2.1.6. та 4.2.1.3. Правил, щоб запобігти руйнації облицювання, штукатурки й фарбованих шарів фасаду, слід не допускати зволоження стін, атмосферною, технологічною, побутовою вологою. Не допускаються деформації конструкцій, відхилення конструкцій від вертикалій осідання конструкцій, розшарування рядів кладки, руйнація і вивітрювання стінового матеріалу, провисання і випадання цеглин.
Отже, нормами спеціального законодавства у сфері житлово-комунальних послуг встановлено обов`язок управителя будинку належним чином виконувати свої зобов`язання щодо утримання будинків і споруд та прибудинкової території для недопущення руйнації фасадів будинків і зобов`язаний надати такі послуги власними силами або шляхом укладення відповідного договору з юридичними особами на управління майном.
Виходячи з наведених вище норм закону, саме КЖРЕП № 5 був відповідальним за проведення поточного ремонту будинку АДРЕСА_1 , в тому числі і за ремонт зовнішньої штукатурки стін такого будинку, внаслідок падіння фрагменту якої на автомобіль позивача останньому було завдано майнової шкоди.
Судом першої інстанції установлено та вказана обставина не заперечується відповідачем, що про аварійний стан фасаду житлового будинку АДРЕСА_1 відповідачу було відомо з 2019 року. Проте жодних належних та допустимих доказів на підтвердження того, що КЖРЕП як управитель вказаного житлового будинку вчиняв дії щодо усунення таких пошкоджень, а саме проводив поточний ремонт вказаного фасаду, відповідачем суду не надано.
Згідно з частинами 1, 2 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Отже цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Аналіз наведених норм, з урахуванням визначених цивільно-процесуальним законодавством принципів змагальності і диспозитивності цивільно-процесуального судочинства, дає підстави для висновку про те, що законодавством не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди. Разом із тим, потерпілий має довести належними доказами факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також факт того, що відповідач є заподіювачем шкоди.
Виходячи з визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного судочинства, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини у завданні шкоди позивачу.
Такий висновок узгоджується з правовою позицією, яку Верховний Суд виклав у постановах від 4 квітня 2018 року у справі № 2-1474/11-ц, від 25 лютого 2019 року у справі № 466/4051/15-ц .
Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що бездіяльність працівників КЖРЕП № 5, а саме не проведення своєчасного поточного ремонту зовнішньої штукатурки стін будинку № 76 по вулиці Головній в м. Чернівці, призвело до пошкодження автомобіля позивача, а тому наявні правові підстави для стягнення з відповідача на користь позивача майнової шкоди, завданої пошкодженням автомобіля в розмірі 18 223 гривні 64 копійки. Також суд правильно визначив розмір моральної шкоди, заподіяної позивачу.
Зазначений вище причинно-наслідковий зв`язок між пошкодженням автомобіля позивача та бездіяльністю КЖРЕП № 5 як управителя багатоквартирного будинку, обов`язком якого є забезпечення належного утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території, встановлено судом першої інстанції на підставі належної оцінки зібраних у справі доказів та не спростовано відповідачем під час розгляду справи.
Помилковими є доводи апеляційної скарги про те, що відповідач не є приватною самостійною особою, яка особисто приймає рішення щодо проведення капітальних ремонтних робіт житлового фонду, в тому числі і фасадів житлових будинків, а є комунальним підприємством, яке підпорядковане Департаменту житлово-комунального господарства Чернівецької міської ради, який є власником комунального господарства та розпорядником бюджетних коштів для даного виду робіт.
Згідно з Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 (далі - Правила), балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - це власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом.
В матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що між Департаментом ЖКГ Чернівецької міської ради та власниками квартир в будинку  АДРЕСА_1  були укладені договори щодо утримання на балансі департаменту вказаного житлового будинку.
Таким чином, Департамент ЖКГ Чернівецької міської ради не є балансоутримувачем будинку  АДРЕСА_1 . 
Вказані обставини КЖРЕП № 5 належними та допустимими доказами не спростовано.
Інші доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, не спростовують висновки суду першої інстанції, та не містять підстав для скасування або зміни судового рішення. 
Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги
Враховуючи наведене вище, рішення суду першої інстанції ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення залишити без змін.
Керуючись статтями 367, 368, 374, 375, 381, 382, 384  ЦПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Комунального житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства №5 залишити без задоволення.
Рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 5 листопада 2020 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. На постанову може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду протягом тридцяти днів. 

Головуючий                                                 І.Б. Перепелюк 

Судді:                                                          І.Н. Лисак
               
                                                               Н.К. Височанська