ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2020 року	Львів	Справа № 140/4370/20 пров. № А/857/9006/20	
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:
судді-доповідача                                                                 Шинкар Т.І.,
суддів                                                                                   Обрізка І.М.,
                                                                                             Онишкевича Т.В.,
секретаря судового засідання                                            Максим Х.Б., 
розглянувши у судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області на рішення Волинського окружного адміністративного суду (головуючий суддя Валюх В.М.), ухвалене за правила спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін в м.Луцьку 28 травня 2020 року у справі №140/4370/20 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вест Петрол Маркет» про застосування заходів реагування, 

В С Т А Н О В И В:

23.03.2020 Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області звернулось в суд з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вест Петрол Маркет» (далі – Товариство), просив, застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі та обладнання для заправки АЗК Товариства з обмеженою відповідальністю «Вест Петрол Маркет» за адресою: Київська область, Васильківський район, с.Здорівка, автошлях Київ-Одеса, 35 км, +900 м, шляхом зобов`язання Товариства повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених а акті планової перевірки від 31.01.2020 №31.
Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 28 травня 2020 року у справі №140/4370/20 в задоволенні позову відмовлено.
Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач надав суду докази, які свідчать про відсутність на час розгляду цієї справи абсолютної більшості виявлених перевіркою порушень через їх усунення або спростування. Суд першої інстанції вказав, що АЗС (розташована за адресою: Київська область, Васильківський район, с.    Здорівка, а/ш Київ-Одеса, 35 км+900 м) здана в експлуатацію згідно з актом державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта від 19.07.2007, у складі якої був представник органу державного пожежного нагляду, який підписав цей акт, та пунктом 8 акту визначено, що на об`єкті  всі роботи виконані з дотриманням державних будівельних норм, вимог нормативно-правових актів з пожежної безпеки. Суд першої інстанції взяв до уваги доводи відповідача про те, що у нього відсутня фактична можливість усунення порушення, вказаного за №31 в описі виявлених порушень акту №31 від 31.01.2020 (не змонтовано автоматизовану систему раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення), оскільки у позивача відсутній уповноважений орган, який би забезпечував прийом сигналу з ПЦС від СРВНСО для реагування в разі виявлення загрози чи виникнення надзвичайної ситуації.
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області подало апеляційну скаргу, просить скасувати рішення Волинського окружного адміністративного суду від 28 травня 2020 року у справі №140/4370/20 та ухвалити нове, яким позов задовольнити. Апеляційну скаргу мотивовано тим, що на момент прийняття рішення судом першої інстанції відповідачем не усунуті порушення норм техногенної та пожежної безпеки в повному обсязі. Скаржник вказує, що актом, складеним за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, від 24.06.2020 №110 зафіксовано 15 порушень. Наголошує, що захід реагування має тимчасовий характер та період дії такого залежить від факту усунення відповідачем виявлених порушень. 
В судовому засіданні 08.10.2020 представники позивача апеляційну скаргу підтримали, представник відповідача щодо апеляційної скарги заперечив, просив залишити в силі рішення суду першої інстанції.
Згідно з ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Суд апеляційної інстанції, переглядаючи справу за наявними у ній доказами та перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, дослідивши докази, що стосуються фактів, на які посилаються учасники справи, приходить до переконання, що оскаржуване рішення суду першої інстанції вимогам статті 242 КАС України не відповідає.
З матеріалів справи судом першої інстанції встановлено, що ТОВ «ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ» зареєстроване як юридична особа 03.12.2018, одним з видів діяльності є « 47.30 роздрібна торгівля пальним», що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 18.03.2020 №1006473471. 
АЗК за адресою: Київська область, Васильківський район, с.Здорівка, а/ш Київ-Одеса, 35 км+900 м перебуває в оренді Товариства, відповідно до укладеного з ТОВ «Дельта Вест Ойл Груп» договору оренди від 17.12.2018 №2 та акту приймання-передачі від 01.04.2019.
На підставі наказу від 26.12.2019 №1407 «Про проведення планових перевірок», повідомлення про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) від 27.12.2019 №66/1/15326, посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 27.12.2019 №10911, головний інспектор Васильківського РВ ГУ ДСНС України у Київській області Солончук І.С. провів планову перевірку АЗК ТОВ «ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ» щодо додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки за адресою: Київська область, Васильківський район, с.Здорівка, а/ш Київ-Одеса, 35 км+900 м, про що складено акт від 31.01.2020 №31, другий примірник якого скеровано Товариству листом від 31.01.2020.
Актом перевірки від 31.01.2020 №31 встановлені такі порушення вимог законодавства:      1) ручні пожежні сповіщувачі в будівлі операторської з торговою залою АЗС знаходяться в неопломбованому стані; 2) не підтверджено наявність та/або проведення перевірки захисту будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів; 3) торгівельна зала не розділена від складу протипожежними перешкодами або огороджувальними конструкціями з нормативними межами вогнестійкості та межами поширення вогню по них відповідно до пунктів 6.2, 6.4 ДБН В.1.1.7:2016; 4) частина торгового залу для продажу горючих рідин (автомобільних мастил, тощо) не відокремлена протипожежною стіною 1-го типу від частини торгового залу, у якому здійснюється продаж продовольчих та супутніх товарів в порушення пункту 4.1 ДБН В.2.2-23:2009 «Будинки і споруди підприємства торгівлі»; 5) складське приміщення не відокремлене від інших за призначення приміщень протипожежними дверима; 6) не надано акти проведення прихованих робіт на прокладання проводів (кабелів); 7) допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами; 8) приміщення АЗК не обладнані автоматичною системою пожежогасіння в порушення ДБН 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»; 9) шляхи евакуації захаращені матеріальними цінностями; 10) на території об`єкта на видних місцях не встановлено таблички із зазначенням порядку виклику підрозділів ДСНС, покажчики місць розміщення первинних засобів пожежогасіння, пожежних гідрантів тощо, схеми руху транспорту, в яких вказується розміщення будівель, гідрантів тощо; 11) не надано документи, що підтверджують очищення резервуарів АЗК; 12) АЗК не забезпечена розрахунковою кількістю плівко утворюваного піноутворювача для ліквідації можливих пожеж протипожежною технікою; 13) основний евакуаційний вихід влаштовано через розсувні двері; 14) під час експлуатації об`єкта не дотримано протипожежні відстані від будівлі операторської з торговою залою АЗК до тимчасових будівель (споруд); 15) допускається розміщення автомобілів, що чекають черги на заправку, ближче ніж 3 метри до автомобіля, що заправляється; 16) наявні пожежні щити не укомплектовані згідно норм, а саме: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., покривало з негорючого теплоізоляційного матеріалу або повсті розміром 2х2 м - 1 шт., гаки - 3 шт., лопати - 2 шт., ломи - 2шт., сокири - 2 шт.; 17) в будівлі операторської з торговою залою АЗК переносні вогнегасники не розміщені шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника; 18) на пожежних щитах (стендах) не вказано їх порядкові номери та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів; 19) на АЗК відсутній необхідний запас піску для засипання випадково розлитих нафтопродуктів; 20) не надано акти виконання з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів в будівлі операторській з торговою залою АЗК; 21) допускається експлуатація тимчасових електромереж; 22) допускається користування пошкодженими розетками; 23) евакуаційні виходи не обладнані пристроями для їх відчинення з середини без ключа; 24) АЗК не забезпечено пожежними резервуарами в кількості не менше 2-х, при цьому в кожному з них слід зберігати 50% об`єму води на пожежогасіння загальною ємністю не менше 200 куб.м.; 25) в приміщенні бойлерної система протипожежного захисту (АПС) не справна; 26) не надано ідентифікацію об`єктів підвищеної небезпеки; 27) не проведено навчання керівного складу підприємства та фахівців, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту; 28) не проведено об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту; 29) не надано декларацію безпеки об`єктів підвищеної небезпеки; 30) не забезпечено аварійно-рятувальне обслуговування; 31) не змонтовано автоматизовану систему раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення (а.с.25-27).
Оскільки всі перелічені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки зазначені в Акті перевірки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, a також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області звернулось із позовом до суду.
Перевіряючи законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі - Закон №877-V) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Статтею 47 Кодексу цивільного захисту України, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, встановлено, що державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цього Кодексу та інших законодавчих актів.
Відповідно до статті 64 Кодексу цивільного захисту України Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно з Положенням про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року №1052, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.
ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Відповідно до статті 66 Кодексу цивільного захисту України Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Згідно з положеннями статті 4 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку.
Частиною 6 статті 7 Закону № 877-V встановлено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
За приписами пункту 21 частини 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.
Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Правил діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 50 Кодексу цивільного захисту України джерелами небезпеки виникнення надзвичайних ситуацій техногенного характеру є потенційно небезпечні об`єкти та об`єкти підвищеної небезпеки.
Статтею 1 Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки» від 18 січня 2001 року №2245-III встановлено, що об`єкт підвищеної небезпеки - об`єкт, на якому використовуються, виготовляються, переробляються, зберігаються або транспортуються одна або кілька небезпечних речовин чи категорій речовин у кількості, що дорівнює або перевищує нормативно встановлені порогові маси, а також інші об`єкти як такі, що відповідно до закону є реальною загрозою виникнення надзвичайної ситуації техногенного та природного характеру.
Товариство порядок призначення та проведення перевірки, а також зафіксовані в Акті від 31.01.2020 №31 порушення пожежної безпеки не оскаржувало, заперечення на вказаний акт не подавало.
Відповідно до частини 7 статті 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
Пунктом 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, нормами і правилами.
Відповідно до частини 5 статті 4 Закону №877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Таким чином, застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Застосування таких заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей на період до повного усунення порушень вимог законодавства.
Разом з тим, суд апеляційної інстанції зауважує, що захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, а тому необхідність вжиття таких заходів слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи. При цьому, підстави для застосування заходів реагування мають бути підтверджені та існувати на день винесення судового рішення.
Актом планової перевірки АЗК ТОВ «ВЕСТ ПЕТРОЛ МАРКЕТ» (розташована за адресою: Київська область, Васильківський район, с.Здорівка, а/ш Київ-Одеса, 35 км+900 м) щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 31.01.2020 №31 встановлені порушення, які, на думку позивача, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що є підставою для звернення до адміністративного суду з цим позовом щодо застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації АЗК.
Так, за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки складено акт від 24 червня 2020 року № 110, згідно з яким Товариством залишились не усунуті наступні порушення: не підтверджено наявність та/або проведення перевірки захисту будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів; торгівельна зала не розділена від складу протипожежними перешкодами або огороджувальними конструкціями з нормативними межами вогнестійкості та межами поширення вогню по них (відповідно до п.6.2 6.4 ДБН В.1.1.7:2016); складське приміщення не відокремлене від інших за призначення приміщень протипожежними дверима; допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами; приміщення автозаправного комплексу не обладнані автоматичною системою пожежогасіння, в порушення ДБН 2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»; шляхи евакуації захаращені матеріальними цінностями; не надано документи, що підтверджують очищення резервуарів АЗK; АЗК не забезпечена розрахунковою кількістю плівко утворюваного піноутворювача для ліквідації можливих пожеж протипожежною технікою; основний евакуаційний вихід влаштовано через розсувні двері; наявні пожежні щити не укомплектовані згідно норм; в будівлі операторської з торговою залою АЗК переносні вогнегасники не розміщенні шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника; евакуаційні виходи не обладнані пристроями для їх відчинення з середини без ключа; АЗК не забезпечено пожежними резервуарами в кількості не менше 2-х при цьому в кожному з них слід зберігати 50 % об`єму води на пожежогасіння загальною ємністю не менше 200 м3; не проведено об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту; не змонтовано автоматизовану систему раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення. 
Згідно з актом складеним за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 24 липня 2020 року № 119 за результатами проведення заходу держаного нагляду (контролю) встановлена наявність наступних порушень: АЗК не забезпечено пожежними резервуарами в кількості не менше 2-х при цьому в кожному з них слід зберігати 50 % об`єму води на пожежогасіння загальною ємністю не менше 200 м3; не змонтовано автоматизовану систему раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення.
В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник скаржника зазначив, що на час розгляду справи судом апеляційної інстанції неусуненими є два порушення: не змонтовано автоматизовану систему раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення; АЗК не забезпечено пожежними резервуарами в кількості не менше 2-х при цьому в кожному з них слід зберігати 50 % об`єму води на пожежогасіння загальною ємністю не менше 200 м3.
Так, частиною 1 та 4 статті 53 Кодексу цивільного захисту України визначено, що на об`єктах підвищеної небезпеки з метою своєчасного виявлення на них загрози виникнення надзвичайних ситуацій та здійснення оповіщення персоналу та населення, яке потрапляє в зону можливого ураження, створюються та функціонують автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення (далі – автоматизовані системи).
Вимоги до автоматизованих систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та систем оповіщення, а також їх улаштування, експлуатації і технічного обслуговування визначаються правилами, що затверджуються центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері цивільного захисту.
Встановлення, вимоги до проектування та монтування автоматизованих систем раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення визначено ДБН В.2.5-76:2014 «Автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення».
В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник Товариства зазначив, що монтаж автоматизованої системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення є дороговартісним. 
При цьому, представник відповідача вказує, що ГУ ДСНС у Київській області у листі від 29.04.2020 повідомило про відсутність необхідності улаштовувати пульт централізованого спостереження за автоматизованою системо раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення з посиланням на Наказ Міністерства розвитку громад і територій України від 16.01.2020 №10, яким фактично виключено з ДБН розділ 8, що передбачав порядок улаштування вказаного пульта централізованого спостереження. Зазначає, що в ДСНС відсутній відповідний уповноважений орган, який би забезпечував прийом сигналу з пульта централізованого спостереження (ПЦС) від СРВНСО для реагування в разі виявлення чи виникнення загрози НС, як того вимагає ДБН В.2.5-76:2014.
Щодо вказаних аргументів, то суд апеляційної інстанції вважає необхідне зазначити, що відповідно до пункту 5.2.22 ДБН В.2.5-76:2014,  у разі відсутності підтвердження з боку ПЦС (пульт централізованого спостереження) факту отримання тривожного сповіщення СРВНСО (автоматизована система раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення), повинно здійснювати автоматичне телефонне з`єднання з оперативно-диспетчерською службою відповідного аварійно-рятувального підрозділу, на який згідно до плану локалізації і ліквідації аварії покладено оперативне реагування на НС, з подальшою передачею тривожного мовного повідомлення, що містить ідентифікатор електронної картки аварії. Тобто, за відсутності ПЦС (пульт централізованого спостереження) існує можливість тривожного сповіщення за допомогою телефонного з`єднання.
Згідно з частиною 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Отже, відповідно до положень статті 53 Кодексу цивільного захисту України, АЗК Товариства з обмеженою відповідальністю «Вест Петрол Маркет» за адресою: Київська область, Васильківський район, с.Здорівка, автошлях Київ-Одеса, 35 км, +900 м, яке є об`єктом підвищеної небезпеки, підлягає обладнанню автоматичними системами раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення.
На момент виникнення спірних правовідносин центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, правила з вимогами до автоматизованих систем не затвердженні, однак вимоги до автоматизованих систем установлені ДБН В.2.5-76:2014, які погоджені, зокрема, Міністерством внутрішніх справ (центральний орган, який забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту) та Державною службою України з надзвичайних ситуацій (центральний орган, який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту).
Таким чином, відповідач має обов`язок встановлювати автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення незалежно від наявності у позивача можливості забезпечувати прийом сигналу з ПЦС від СРВНСО для реагування в разі виявлення загрози чи виникнення надзвичайної ситуації. Статтею 53 КЦЗ України не передбачено жодних виключень або правових підстав, за наявності яких СРВНСО може не створюватися на об`єктах підвищеної небезпеки.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 826/1024/18, від 19 листопада 2019 року у справі №580/31/19, від 20 травня 2020 року у справі № 580/32/19, від 27 серпня 2020 року у справі № 580/228/19, від 26 червня 2020 року у справі № 580/33/19.
Відповідач не заперечує, що на АЗК за адресою: Київська область, Васильківський район, с.Здорівка, автошлях Київ-Одеса, 35 км, +900 м СРВНСО не встановлено, тобто вимоги наведеної законодавчої норми Товариством не виконані.
Щодо забезпечення АЗК пожежними резервуарами в кількості не менше 2-х при цьому в кожному з них слід зберігати 50 % об`єму води на пожежогасіння загальною ємністю не менше 200 м3, то як зазначено представником позивача та не спростовано представником відповідача в судовому засіданні суду апеляційної інстанції, зовнішнє пожежогасіння здійснюється за допомогою пожежних гідрантів, встановлених на міській водомережі, що не забезпечить достатньої кількості води у випадку виникнення пожежі на об`єкті.
Суд апеляційної інстанції зауважує, що системи протипожежного водопостачання, до яких належать як пожежні гідранти, так і пожежні резервуари, повинні забезпечувати потрібні за нормами витрати та напір води, щоб забезпечити пожежний об`єм, рекомендується використати не менше двох резервуарів води.
Таким чином, оскільки на час розгляду справи в судах першої та апеляційної інстанції доказів, які б підтверджували повне усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не надано, а ті порушення, які залишались, продовжували створювати загрозу життю та здоров`ю людей, на переконання суду апеляційної інстанції наявність зазначених порушень щодо вимог протипожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
За встановлених обставин, надаючи правову оцінку аргументам сторін, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про наявність передбачених законом підстав для застосування до АЗК за адресою: Київська область, Васильківський район, с.Здорівка, автошлях Київ-Одеса, 35 км, +900 м заходів реагування у виді повного зупинення експлуатації приміщень АЗК шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті планової перевірки від 31.01.2020 №31.
При цьому, суд апеляційної інстанції зауважує, що застосування заходу реагування не є юридичною відповідальністю, а необхідним оперативним та превентивним заходом, мета якого усунути існування загрози життю та здоров`ю людей.
Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.
З огляду на викладене, враховуючи положення статті 317 КАС України, прецедентну практику ЄСПЛ, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що при винесенні оскаржуваного рішення суд першої інстанції неповно встановив обставини справи, що має наслідком скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового, яким позов слід задовольнити.
Керуючись статтями 229, 241, 243, 308, 310, 317, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

П О С Т А Н О В И В: 

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області задовольнити.
Рішення Волинського окружного адміністративного суду від 28 травня 2020 року у справі №140/4370/20 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Вест Петрол Маркет» про застосування заходів реагування задовольнити.
Застосувати захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі та обладнання для заправки АЗК Товариства з обмеженою відповідальністю «Вест Петрол Маркет» за адресою: Київська область, Васильківський район, с.Здорівка, автошлях Київ-Одеса, 35 км, +900 м, шляхом зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю «Вест Петрол Маркет» повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті планової перевірки від 31.01.2020 №31.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків встановлених ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя-доповідач	 	Т. І. Шинкар 	
судді	 	І. М. Обрізко 	
 	 	Т. В. Онишкевич  	
Повне судове рішення оформлене суддею-доповідачем 19.10.2020 згідно з ч.3 ст.321 КАС України