ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
                                                                                          Головуючий І інстанції: Кухар М.Д.
14 грудня 2020 р.	Справа № 520/7875/2020	

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,
Суддів: Рєзнікової С.С. ,  Бегунца А.О. ,
за участю секретаря судового засідання Білюк Д.О.
розглянувши у відкритому судовому засідання у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові справу за апеляційною скаргою Головного управління Держаної податкової служби у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26 серпня 2020 року по справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області про визнання протиправними та скасування рішень, -
в с т а н о в и л а:
19.06.2020 року позивач фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі – ФО-П ОСОБА_1 ) звернувся з позовом, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати:
- протокольне рішення відповідача Головного управління Державної податкової служби у Харківській області (далі – ГУ ДПС у Харківській області, контролюючий орган) про його відповідність п. 1.6 Критеріів ризиковості платника податку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 117; 
- податкове повідомлення-рішення відповідача від 20.03.2020 року № 0020505806, яким до нього на підставі акту перевірки № 367/20-40-58-06-08/ НОМЕР_1 від 31.01.2020 року за встановлені порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних застосовано штраф у загальній сумі 114.107,83 грн.
31.07.2010 року представник позивача звернувся з заявою про залишення позову без розгляду в частині визнання протиправним та скасування протокольного рішення ГУ ДПС у Харківській області про відповідність ФО-П ОСОБА_1 п. 1.6. Критеріям ризиковості платника податку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 117 та повернути на користь останнього сплачений судовий збір за дану позовну вимогу.
          Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 03.08.2020 року клопотання ФО-П ОСОБА_1 задоволено частково. Позовна заява ФО-П ОСОБА_1  в частині вимог про визнання протиправним та скасування протокольного рішення ГУ ДПС у Харківській області про його відповідність п. 1.6. Критеріям ризиковості платника податку, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 117, залишена без розгляду.
В обґрунтування вимог позивач зазначає, що з 06.09.2019 року по 26.11.2019 року він перебував у реєстрі ризикових платників податків на підставі протокольного рішення ГУ ДПС у Харківській області про відповідність ФО-П ОСОБА_1 п. 1.6. Критеріїв ризиковості платника податку та був обмежений контролюючим органом в можливості реєструвати податкові накладні протягом строку перебування в даному реєстрі.  
Перебуваючи в реєстрі ризикових платників, він як продавець товару, не мав можливості реєструвати податкові накладні в єдиному реєстрі податкових накладних (далі – ЄРПН).
З посиланням на правову позицію, викладену Верховним Судом у численних постановах, зазначає, що не реєстрація податкових накладних на підставі критеріїв ризиковості, встановлених листом ДФС, порушує принцип правовою визначеності та передбачуваності, а відтак, є неправомірною.
У відзиві на адміністративний позов відповідач зазначає, що проведеною камеральною перевіркою даних з питання дотримання граничного терміну реєстрації податкових накладних в ЄРПН, встановлено порушення, визначених п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України (далі – ПК України) термінів реєстрації ФО-П ОСОБА_1 в ЄРПН податкових накладних. Дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами якого не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної), так само як і протокол Комісії не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їх права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі. Віднесення Комісією контролюючого органу позивача до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості є передумовою зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН. Відповідність критеріям ризиковості має бути спростована платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН. 
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 26.08.2020 року адміністративний позов ФО-П ОСОБА_1 задоволено.
Судовим рішенням визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення рішення відповідача від 20.03.2020 року № 0020505806.
За рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень на користь позивача стягнуто 1141, 08 грн у відшкодування витрат по сплаті судового збору.
          Судове рішення вмотивоване тим, що включення позивача в ІТС «Податковий блок» як платника податків з ознаками ризиковості, позбавляє останнього можливості реєструвати податкові накладні протягом строку перебування в даному реєстрі. Застосовані до позивача штрафні санкції за період з вересня по жовтень 2019 року суд вважає неправомірним, а відтак, податкове повідомлення-рішення від 20.03.2020 року № 0020505806 є незаконним та таким, що підлягає скасуванню в повному обсязі.
Не погоджуючись із судовим рішенням, в апеляційній скарзі  ГУ ДПС у Харківській області просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволені адміністративного позову  ФО-П ОСОБА_1 .
Аргументи, наведені відповідачем в обґрунтування вимог апеляційної скарги, за своїм змістом аналогічні доводам, викладеним контролюючим органом у відзиві на позовну заяву.
У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції, - без змін.
За приписами  ст. 308 КАС України  суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308).  Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).
Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а судове рішення відповідно до положень  ст. 317 КАС України скасуванню, з наступних підстав.
Судом установлено, що рішенням від 06.09.2019 року Комісії ГУ ДПС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або про відмову в такій реєстрації, ФО-П ОСОБА_1 включено до переліку платників податку в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» за критерієм ризиковості платників відповідно п. 1.6 «в органах ДПС наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної роботи при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування» (а.с. 69).
Рішенням від 26.11.2019 року Комісії ГУ ДПС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або про відмову в такій реєстрації, за результатами розгляду скарги ФО-П ОСОБА_1 , останнього виключено з переліку ризикових платників податків (а.с. 72).
Фахівцями контролюючого органу проведено камеральну перевірки даних з питання своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН, за результатами якої складено акт від 31.01.2020 року № 367/20-40-58-06-08/ НОМЕР_1 (далі – Акт перевірки) (а.с. 59-60).
Згідно висновку акту перевірки встановлено несвоєчасну реєстрацію ФО-П ОСОБА_1 в ЄРПН податкових накладних за період: березень, липень, серпень, вересень, жовтень 2019 року, у зв`язку з чим, останнім було порушено вимоги п. 201.10  ст.  201 ПК України, яким передбачено термін реєстрації податкових накладних в ЄРПН згідно додатку 1 (а.с. 39-41).
На підставі висновків акту перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 20.03.2020 року № 0020505806, яким до ФО-П ОСОБА_1 застосовано штраф на суму 114.107,83 грн. за платежем ПДВ із вироблених в Україні товарів (а.с. 38).
          Згідно з пп. 14.1.0 п. 14.1 ст.14 ПК України, ЄРПН – це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Відповідно до підпункту 201.10. статті 201 ПК України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підтвердженням продавцю факту прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику ПДВ квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення) було встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою ) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.
Не погоджуючись з висновком суду першої інстанції щодо обґрунтованості вимоги адміністративного позову ФО-П ОСОБА_1 , колегія суддів зазначає, що встановлені судом обставини справи спростовують доводи позивача про те, що у період часу: березень-вересень (до 06.09.2019 року) 2019 року він був включений до переліку платників податків в режимі «Журнал ризикових платників податків» розділу «Робота Комісії регіонального рівня» підсистеми «Аналітична система» ІТС «Податковий блок» за критерієм ризиковості платників відповідно п. 1.6 «в органах ДПС наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної роботи при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування».
Колегія суддів зазначає, що в  процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії:
1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування);
2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.
У цьому контексті встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею.
Відповідно до абзацу тринадцятого пункту 201.10 статті 201 ПК якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
З матеріалів справи і, зокрема, з тексту позовної заяви ФО-П ОСОБА_1 , вбачається, що серед підстав звернення до суду позивачем не зазначається така підстава, як зупинення ДПС України реєстрації податкових накладних, що подані ним до ДПС України у період часу  березень – жовтень 2019 року. Підставою позову ФО-П ОСОБА_1 не визначає і факт неотримання ним квитанцій про прийняття або неприйняття податкових накладних у період часу березень – жовтень 2019 року.
За приписами ч. 5 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції не може розглядати позовні вимоги та підстави позову, що не були заявлені в суді першої інстанції.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Разом з тим, колегія суддів зазначає, що в силу приписів ч. 1 цієї статті кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтується її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
З огляду на те, що позивачем не надано доказів того, що ним вжито всі залежні від нього дії щодо надання (надсилання) податкових накладних для реєстрації в ЄРПН у строк, встановлений ст. 201 ПК України, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість вимог адміністративного позову ФО-П ОСОБА_1 .
Оскільки наведені обставини залишені судом першої інстанції поза увагою та цим обставинам не надана належна правова оцінка, колегія суддів скасовує рішення суду першої інстанції та приймає нове - про відмову у задоволенні адміністративного позову ФО-П ОСОБА_1 .
Інші доводи апеляційної скарги та заперечення сторін на висновки колегії суддів не впливають.
При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).    
За наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення (п. 2 ч. 1  ст. 315 КАС України).
Підставами для скасування судового рішення першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права (п.п. 1, 3, 4 ч. 1  ст. 317 КАС України).
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 292, 293, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -
П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Харківській області задовольнити. 
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26 серпня 2020 року скасувати,  з прийняттям нового судового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 .
          Постанова Другого апеляційного адміністративного суд набирає законної сили з дати її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5  ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя 		Л.В. Мельнікова	
Судді	   	С.С. Рєзнікова    А.О. Бегунц   	
          Постанова у повному обсязі виготовлена і підписана 24 грудня 2020 року.