УХВАЛА

12 листопада 2020 року 
Київ
справа №809/1889/16
адміністративне провадження №К/9901/28023/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Чиркіна С.М., 
суддів:                     Безенка В.М., Шарапи В.М.,
перевіривши касаційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 13.07.2017 та ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17.12.2019 у справі № 809/1889/16 за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1 , треті особи - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про зобов`язання до вчинення дій,
ВСТАНОВИВ:
У 2016 році Державна архітектурно-будівельна інспекція України звернулася до Івано-Франківського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , треті особи - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , в якому, з урахуванням уточнення до позовних вимог від 02.02.2017, просила:
- прийняти рішення про приведення до попереднього стану горища АДРЕСА_1 ;
- зобов`язати ОСОБА_1 демонтувати: дві перестінки з дерев`яного бруса, які влаштовані на цегляній основі, а також влаштоване вікно.
Постановою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 22.02.2017  позов задоволено.
Ухвалою Львівського апеляційного адміністративного суду від 13.07.2017 постанову Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 22.02.2017 скасовано, провадження у справі закрито.
Державна архітектурно-будівельна інспекція України 09.09.2019 звернулася до апеляційного суду з заявою про перегляд ухвали Львівського апеляційного адміністративного суду від 13.07.2017 за нововиявленими обставинами.
Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17.12.2019 у задоволенні заяви Державної архітектурно-будівельної інспекції України про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Львівського апеляційного адміністративного суду від 13.07.2017 відмовлено, ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 13.07.2017 по справі залишено в силі. 
04.02.2020 на адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Державної архітектурно-будівельної інспекції України, яку подано відповідно до статті 327 Кодексу адміністративного судочинства України( далі - КАС України) у редакції чинній до 08.02.2020 на ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17.12.2019 та ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 13.07.2017 . 
Ухвалою Верховного Суду від 14.02.2020 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Державної архітектурно-будівельної інспекції України на ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 13.07.2017; відмовлено у задоволені клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору, касаційну скаргу на ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17.12.2019 по справі залишено без руху. Скаржнику надано строк на усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання цієї ухвали шляхом подання до суду касаційної інстанції заяви про поновлення пропущеного строку з доказами поважності причин пропуску строку, надання документа про сплату судового збору та доказів на підтвердження повноваження особи, яка підписала скаргу, на представництво або самопредставництво Державної архітектурно-будівельної інспекції України.
Ухвалою Верховного Суду від 16.03.2020 визнано поважними причини пропуску строку на касаційне оскарження ухвали Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17  .12. 2019 та продовжено строк для усунення недоліків касаційної скарги в частині сплати судового збору на 10 днів з дня вручення копії цієї ухвали.
Ухвалою Верховного Суду від 26.08.2020 касаційну скаргу повернуто, оскільки недоліки касаційної скарги, яку залишено без руху, у встановлений судом строк скаржником в частині сплати судового збору не усунуто.
27.10.2020 на адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду повторно надійшла касаційна скарга Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якій скаржник просить скасувати ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 13.07.2017 та ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17.12.2019, та залишити в силі постанову Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 22.02.2017.
Перевіривши матеріали касаційної скарги, суд установив, що вона не відповідає вимогам КАС України, з огляду на наступне.
Скаржник у касаційній скарзі, серед іншого, просить скасувати ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 13.07.2017.
Суд встановив, що скаржник вже звертався до суду касаційної інстанції зі скаргою на ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 13.07.2017.
Ухвалою Верховного Суду від 14.02.2020 (провадження № К/9901/3622/20) відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою позивача на ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 13.07.2017 у справі №  809/1889/16.
Пунктом 3 частини першої статті 333 КАС України встановлено, що суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо є ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення.
Враховуючи, що є ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою позивача на ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 13.07.2017 у справі №  809/1889/16, у відкритті касаційного провадження в частині оскарження ухвали Львівського апеляційного адміністративного суду від 13.07.2017 необхідно відмовити.
Щодо вимог касаційної скарги про оскарження ухвали Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17.12.2019, суд зазначає таке.
Частиною другою статті 329 КАС України встановлено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
У касаційній скарзі скаржник просить поновити строк на касаційне оскарження ухвали Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17.12.2019. Вказане клопотання скаржник обґрунтовує тим, що вперше касаційну скаргу було подано в межах строку, передбаченого статтею 329 КАС України та ухвалою Верховного Суду від 16.03.2020 визнано поважними причини його пропуску, однак ухвалою Верховного Суду від 26.08.2020 касаційну скаргу повернуто. Крім того скаржник зазначає, що ухвалу про повернення касаційної скарги від 26.08.2020 отримано 28.08.2020 та вказує що сплата судового збору мала місце 19.10.2020, що підтверджується платіжним дорученням від 16.10.2020 №  2333.
За приписами статті 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Тобто особа, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, мусить вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, цілком використовувати наявні засоби та можливості, передбачені законодавством. Отже, учасники процесу мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не мають допускати затримки та невиправданого зволікання під час виконання своїх процесуальних обов`язків.
Також згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки учасників справи, відповідно до якого особа, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, мусить діяти сумлінно, тобто виявляти добросовісне ставлення до наявних у неї прав і здійснювати їхню реалізацію в такий спосіб, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, і, передовсім, щодо дотримання строку на касаційне оскарження. Для цього учасник справи повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати цілком наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
Важливість дотримання строків звернення з касаційною скаргою зумовлена також й тим, що у контексті концепції справедливого судового розгляду особливу цінність має принцип юридичної визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення тільки задля повторного слухання справи й ухвалення нового рішення. Відступ від цього принципу можливий, тільки коли він зумовлений особливими й непереборними обставинами.
Верховний Суд підкреслює, що особливими та непереборними визнаються обставини, які не залежать від волевиявлення сторони й пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Такими обставинами є ті, які не залежать від волі особи та об`єктивно унеможливлюють вчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, звернення до суду з касаційною скаргою.
Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права на оскарження судового рішення в касаційному порядку в строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск такого строку з поважних причин.
Верховний Суд наголошує, що попереднє звернення з касаційною скарго, яка не відповідала вимогам процесуального законодавства, та її повернення, неможливість сплатити судовий збір не є об`єктивно непереборними обставинами, такими, що не залежать від волевиявлення особи та не пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду з касаційною скаргою і в жодному разі не дають право державному органу у будь-який необмежений час після спливу строку на касаційне оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення, оскільки в такому разі порушуватиметься принцип юридичної визначеності.
Відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. 
Позивач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору. 
Таким чином, суд вважає необґрунтованим клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження та визнає підстави, зазначені у клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження, неповажними.
За правилами встановленими частиною третьою статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними
З огляду на викладене, задля усунення вказаних недоліків, скаржнику необхідно надати документ про сплату судового збору та зазначити поважні причини пропуску строку касаційного оскарження з наданням відповідних доказів.
Керуючись статтями 169, 329, 329, 330, 332, 333 КАС України, суд
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Державної архітектурно-будівельної інспекції України на ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 13.07.2017 у справі № 809/1889/16 за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1 , треті особи - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про зобов`язання до вчинення дій.
У задоволенні клопотання Державної архітектурно-будівельної інспекції України про поновлення строку касаційного оскарження на ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17.12.2019 - відмовити.
Касаційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України на ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17.12.2019 у справі № 809/1889/16 за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1 , треті особи - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про зобов`язання до вчинення дій,- залишити без руху.
Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.
Роз`яснити, що невиконання в установлений судом строк вимог ухвали щодо поновлення строку на касаційне оскарження є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження у справі.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя - доповідач:                                                             С.М. Чиркін 

Судді:                                                                                 В.М. Бевзенко

                                                                                          В.М. Шарапа