ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 826/11258/18                                                        Суддя першої інстанції: Пащенко К.С.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  28 жовтня 2020 року                                                                                            м. Київ
          
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
судді-доповідача                    - Степанюка А.Г.,
суддів                               - Епель О.В., Федотова І.В.,
при секретарі                               - Закревській І.Л.,
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на прийняте у порядку письмового провадження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 червня 2020 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТС «Світондейл» до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И Л А:
У липні 2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Техніконіколь-Центр», найменування якого у подальшому змінено на Товариство з обмеженою відповідальністю «ТС «Світондейл» (далі - Позивач, ТОВ «ТС «Світондейл») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління ДФС у м. Києві (далі - Відповідач, ГУ ДФС у м. Києві) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 17.04.2018 року №0230781212 та від 07.05.2018 року №0267981213.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.06.2020 року позов задоволено повністю. При цьому суд першої інстанції виходив з того, що зважаючи на документальне підтвердження своєчасної сплати товариством податкових зобов`язань з податку на прибуток та податку на додану вартість, а також встановлення рішеннями судів, які набрали законної сили, фактів відсутності податкового боргу у ТОВ «ТС «Світондейл» у період з жовтня 2012 року по квітень 2018 року включно, підстави для висновку про порушення підприємством податкової дисципліни відсутні.
Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДПС у м. Києві як правонаступник ГУ ДФС у м. Києві подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. Свою позицію обґрунтовує тим, що існування податкового боргу за узгодженими зобов`язаннями підтверджується даними актів камеральних перевірок, а незалежно від підстав прострочення у платника податків виникає обов`язок із сплати штрафних санкцій.
Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 140.08.2020 року було відкрито апеляційне провадження у справі, встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 28.10.2020 року.
У відзиві на апеляційну скаргу ТОВ «ТС «Світондейл» просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, наголошуючи на тому, що рішення Окружного адміністративного суду міста Києва повністю відповідає нормам матеріального і процесуального права. Крім того, зауважує, що за наслідками розгляду скарг на податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у м. Києві від 27.05.2019 року та від 21.12.2019 року, прийнятих за аналогічних обставин, Державною фіскальною службою України вони були скасовані з підстав, які викладені також у рішенні суду у цій справі.
Учасники справи, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового розгляду справи, у судове засідання не прибули, до суду подали клопотання про розгляд справи письмовому провадженні, а тому справа розглядалася у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, повно та всебічно дослідивши обставини справи, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з такого.
Вирішуючи спір, суд першої інстанції встановив, що працівниками ГУ ДФС у м. Києві у березні 2018 року на підставі пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку ТОВ «Техноніколь-Центр» з питань дотримання вимог податкового законодавства в частині своєчасної сплати суми (зобов`язання) з податку на прибуток.
У ході перевірки встановлено порушення Позивачем термінів сплати податку на прибуток, за що ст. 126 ПК України передбачена відповідальність.
Висновки перевірки зафіксовані в акті від 23.03.2018 року №1545/26-15-12-12-12-32046030 (т. 1 а.с. 31-33). Заперечення ТОВ «Техноніколь-Центр» від 06.03.2018 року №32 (т. 1 а.с. 34-35) залишені без задоволення Відповідачем, про що листом ГУ ДФС у м. Києві від 13.04.2018 року №15724/10/2615-12-12-18 (т. 1 а.с. 36-38) повідомило ТОВ «Техноніколь-Центр».
За наслідками перевірки контролюючим органом 17.04.2018 року винесено податкове повідомлення-рішення форми «Ш» №0230781212, яким за порушення п. 57.1 ст. 57 Податкового кодексу України на підставі ст. 126 останнього до Позивача застосовано штрафні санкції на суму 655  932,06 грн. за затримку від 180 до 555 календарних днів граничного строку сплати узгодженого грошового зобов`язання з податку на прибуток у розмірі 20% від 3  279  660,30 грн. (т. 1 а.с. 29).
Також, судом першої інстанції встановлено, що працівниками ГУ ДФС у м. Києві у квітні 2018 року на підставі пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку ТОВ «Техноніколь-Центр» з питань дотримання вимог податкового законодавства в частині своєчасності сплати податку на додану вартість до бюджету.
У ході перевірки встановлено порушення Позивачем граничних строків сплати узгодженої суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість, передбачених п. п. 57.1 та 57.3 ст. 57 Податкового кодексу України, за що п. 126.1 ст. 126 ПК України передбачена відповідальність.
Висновки перевірки зафіксовані в акті від 18.04.2018 року №3920/26-15-12-13-20-32046030 (т. 1 а.с. 42-44). Заперечення ТОВ «Техноніколь-Центр» від 26.04.2018 року №41 (т. 1 а.с. 45-46) залишені без задоволення Відповідачем, про що листом ГУ ДФС у м. Києві від 07.05.2018 року №20556/10/26-15-12-13-18 (т. 1 а.с. 47-50) повідомило ТОВ «Техноніколь-Центр».
За наслідками перевірки контролюючим органом 07.05.2018 року винесено податкове повідомлення-рішення форми «Ш» №0267981213, яким за порушення п. 50.1 ст. 50 та п. 57.1 ст. 57 Податкового кодексу України на підставі ст. 126 останнього до Позивача застосовано штрафні санкції на суму 1  473  419,41 грн. за затримку від 116 до 637 календарних днів граничного строку сплати узгодженого грошового зобов`язання з податку на додану вартість у розмірі 20% від 7  367  097,05 грн. (т. 1 а.с. 51).
Надаючи оцінку спірних індивідуальним актам, суд першої інстанції також встановив, факт своєчасної сплати податкових зобов`язань підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, у той час як рішеннями судів у справах №2а-17665/12/2670 та №826/13563/16, які набрали законної сили, встановлено факт відсутність у товариства податкового боргу у період з жовтня 2012 року по квітень 2018 року включно.
На підставі встановлених вище обставин, суд першої інстанції, здійснивши системний аналіз приписів ст. ст. 16, 36, 38, 54, 87, 75, 76, 86, 126, 203 Податкового кодексу України, прийшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог, оскільки за умови встановлення рішеннями судів, які набрали законної сили, факту відсутності у Позивача податкового боргу у спірний період, оскаржувані податкові повідомлення-рішення прийняті безпідставно.
З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може не погодитися з огляду на таке.
Відповідно до пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Згідно п. 76.1 ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Тобто, у зв`язку з набранням чинності з 01.01.2017 року змін до Податкового кодексу України (Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016 року №1797-VIII), зокрема і до ст. 75, предметом камеральної перевірки може бути своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання, в тому числі і з податку на прибуток підприємств та рентної плати. 
Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 19.02.2019 року у справі №823/457/18.
Відповідно до пп. 14.1.39 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
Згідно п. 57.1 ст. 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Пунктом 203.1 статті 203 Податкового кодексу України передбачено, що податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.
Відповідно до п. 203.2 ст. 203 Податкового кодексу сума податкового зобов`язання, зазначена платником податку в поданій ним податковій декларації, підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті для подання податкової декларації.
У свою чергу, пунктом 126.1 статті 126 Податкового кодексу України передбачено, що у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.
Матеріали справи свідчать, що, за висновками актів перевірки, податковий боргу виник у Позивача у період з лютого 2014 року по березень 2016 року з податку на прибуток та у період з січня 2016 року по лютий 2018 року з податку на додану вартість.
Разом з тим, судом першої інстанції із змісту банківських виписок вірно встановлено, що податкові зобов`язання із вказаних податків ТОВ «ТС «Світондейл» сплачені своєчасно та у повному обсязі (т. 2 а.с. 21-218; т. 3 а.с. 52-126).
Крім того, постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.03.2013 року у справі № 2а-17665/12/2670, яка набрала законної сили на підставі ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 14.09.2015 року, зобов`язано контролюючий орган внести до зворотного боку карток особового рахунку Позивача по ПДВ та по податку на прибуток підприємств, що ведуться Відповідачем, відомостей про фактичну сплату Позивачем сум відповідних податків, згідно платіжних доручень від 26.09.2012 pоку № 53 на сплату податку на додану вартість у сумі 2100000,00 грн., від 26.09.2012 pоку № 54 на сплату податку на додану вартість у сумі 2000000,00 грн.. від 26.09.2012 pоку № 55 на сплату податку на додану вартість у сумі 1100000,00 грн., від 26.09.2012 pоку № 56 на сплату податку на додану вартість у сумі 700000,00 грн., № 58 на сплату податку на додану вартість у сумі 600000,00 грн., від 26.09.2012 pоку № 59 на сплату податку на прибуток у сумі 900000,00 грн., від 26.09.2012 pоку № 60 на сплату податку на прибуток у сумі 300000,00 грн., від 18.10.2012 pоку № 64 на сплату податку на додану вартість у сумі 1450000,00 грн., від 18.10.2012 pоку № 65 на сплату податку на додану вартість у сумі 1350000,00 грн., від 18.10.2012 pоку № 66 на сплату податку на додану вартість у сумі 3100000,00 грн., від 18.10.2012 pоку № 67 на сплату податку на прибуток, у сумі 1200000,00 грн., від 18.10.2012 pоку № 68 на сплату податку на прибуток у сумі 2000000,00 грн., від 18.10.2012 pоку № 69 на сплату податку на додану вартість у сумі 1266060,47 грн.
При цьому, рішенням № 2 від 29.06.2016 року Міжрегіональним головним управлінням ДФС - Центральним офісом з обслуговування великих платників податків списано податковий борг ТОВ «Техноніколь-Центр» з податку на додану вартість у розмірі 13  666  060,47 грн. та з податку на прибуток у розмірі 4  400  000, 00 грн. на виконання ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 14.09.2015 року у справі № 2а-17665/12/2670 (т. 1 а.с. 67).
Поряд з цим, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.09.2018 року у справі № 826/13563/16, яке набрало законної сили 06.11.2018 року, зобов`язано Державну податкову інспекцію у Печерському районі Головного управління ДФС у місті Києві скасувати відомості про нарахування штрафних санкцій та пені Товариству з обмеженою відповідальністю «Техноніколь-Центр», що нараховані на суму грошових зобов`язань, скасованих за результатами судового оскарження по справі № 2а-17665/12/2670, та щодо яких Міжрегіональним головним управлінням ДФС - Центральний офіс з обслуговування великих платників податку внесено до інтегрованих карток платника з податку на додану вартість та з податку на прибуток підприємств відомості про фактичну сплату підприємством суми відповідних податків на загальну суму 18  066  060, 47 грн., а саме: 13  666  060, 47 грн. з податку на додану вартість та 4  400  000,00 грн. з податку на прибуток підприємств, шляхом внесення відповідних змін до інтегрованих карток платника за період з жовтня 2012 року по квітень 2018 року включно.
Викладене, у свою чергу, свідчить, що за вказаний період (з жовтня 2012 року по квітень 2018 року) у платника податків була відсутня заборгованість із податку на додану вартість та податку на прибуток, що, у свою чергу у розрізі фактичних обставин справи та документального підтвердження сплати узгоджених податкових зобов`язань в установлені строки, свідчить про безпідставність застосування до Позивача штрафних (фінансових) санкцій, передбачених ст. 126 ПК України.
Крім іншого, на підтвердження правильності указаних висновків суду першої інстанції свідчить й те, що Державна фіскальна служба України, скасовуючи в адміністративному порядку податкові повідомлення-рішення від 27.05.2019 року №0433171213 та від 21.12.2019 року №0436920411, прийняті ГУ ДФС у м. Києві щодо ТОВ «ТС Світондейл» з аналогічних підстав, зазначила, що кошти, які сплачував платник податків зараховувалися у порядку черговості в рахунок погашення податкового боргу, відсутність якого була встановлена рішеннями судів у справі №2а-17665/12/2670 та у справі №2а-14677/12/2670, які набрали законної сили.
Посилання Апелянта на те, що незалежно від причин несвоєчасної сплати сум узгодженого податкового зобов`язання останній має сплатити суму штрафу у розмірі, який обраховується відносно до терміну прострочення, судовою колегією оцінюється критично, оскільки, і матеріалами справи, і рішеннями судів, які набрали законної сили, підтверджується своєчасне виконання платником податків свого обов`язку із забезпечення сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку на додану вартість та податку на прибуток щодо періодів, які охоплювалися предметом камеральних перевірок.
Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -                                                                        
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 червня 2020 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.
Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач                                                                      А.Г. Степанюк 

Судді                                                                                            О.В. Епель

                                                                                                    І.В. Федотов

Повний текст постанови складено та підписано « 28» жовтня 2020 року.