ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
5 жовтня 2020 року                                 
м. Харків
справа № 643/7186/19
провадження № 22-ц/818/754/20        
Харківській апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого судді - Тичкової О.Ю.,
суддів - Маміної О.В., Пилипчук Н.П.,
за участю секретаря судового засідання - Супрун Я.С.,
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідачі - ОСОБА_2 , Державне підприємство «Сетам»,
треті особи - Акціонерне товариство «Альфа - Банк», Приватний нотаріус Харківського нотаріального округу Самощенко О.А., Приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційні скарги Ганчука Григорія Володимировича, який діє в інтересах державного підприємства «Сетам» та Голосної Аліни Володимирівни, яка діє в інтересах Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на рішення Московського районного суду м. Харкова від 22 жовтня 2019 року у складі судді Кононенко Т.О.,
УСТАНОВИВ:
У травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, в якому просив визнати недійсними: електронні торги, проведені ДП «Сетам» 03.09.2018 року щодо відчуження квартири АДРЕСА_1 , які оформлені протоколом № 355619 від 03.09.2018 року та затверджені актом про реалізацію предмета іпотеки від 18.09.2018 року у виконавчому провадженні 56080214; протокол № 355619 проведення електронних торгів від 03.09.2018 року укладений між ДП «Сетам» та ОСОБА_3 ; акт про реалізацію предмета іпотеки від 18.09.2018 року складений приватним виконавцем Бабенко Д.А. у виконавчому провадженні № 56080214; свідоцтво про придбання нерухомого майна квартири АДРЕСА_1 з електронних торгів, серія та номер 1960, видане 18.09.2018 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Самощенко О.А. на ОСОБА_2 за № 27976304. Визнати право власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 .
Позов мотивовано тим, що 28 грудня 2007 року між ЗАТ «Альфа-Банк» та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір № 800002929. Виконання зобов`язань за вказаним договором кредиту забезпечувалося іпотекою, предметом якої стало нерухоме майно - двокімнатна квартира за АДРЕСА_2 , належна на праві власності ОСОБА_1 21 лютого 2013 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Пономарьов В.Ю. на підставі заяви представника ПАТ «Альфа-Банк» від 11.01.2013 року вчинив виконавчий напис за реєстраційним номером 180, яким запропонував звернути стягнення на предмет іпотеки - зазначену двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 . 28 березня 2018 року ПАТ «Альфа-Банк» звернувся до приватного виконавця Харківського виконавчого округу Бабенко Д.А. з заявою про відкриття виконавчого провадження. 29 березня 2018 року приватним виконавцем Харківського виконавчого округу Бабенко Д.А. було відкрито виконавче провадження за № 56080214 про звернення стягнення на предмет іпотеки квартири АДРЕСА_1 . 3 вересня 2018 року ДП «Сетам» було проведено електронні торги за наслідками яких переможцем торгів став ОСОБА_2 . Того ж дня було сформовано Протокол № 355619 проведення електронних торгів, який в подальшому був підписаний переможцем торгів та ДП «Сетам». 17 вересня 2018 року ОСОБА_2 перерахував кошти на рахунок приватного виконавця за придбання спірної квартири. 18 вересня 2018 року приватним виконавцем Харківського виконавчого округу Бабенко Д.А. було складено Акт про реалізацію предмета іпотеки у ВП № 56080214. Того ж дня приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Самощенко О.А. видано свідоцтво на підставі якого було прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та внесено запис про право власності за ОСОБА_2 за № 27976304. 
13 лютого 2019 року Харківським апеляційним судом було прийнято Постанову, відповідно до якої виконавчий напис вчинений 21.02.2013 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовим В.Ю. та зареєстрований в реєстрі за № 180 щодо звернення стягнення на предмет іпотеки - квартири АДРЕСА_1 , визнано таким, що не підлягає виконанню. 
Оскільки, виконавчий напис нотаріуса визнаний таким, що не підлягає виконанню процедуру реалізації квартири, належної ОСОБА_1 , у примусовому порядку не можна вважати такою, що відповідає вимогам закону. 
Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 22 жовтня 2019 року позов задоволений частково. Визнано недійсними: електронні торги, проведені ДП «СЕТАМ» 03.09.2018 року щодо відчуження квартири АДРЕСА_1 , які оформлені протоколом № 355619 від 03.09.2018 року та затверджені актом про реалізацію предмета іпотеки від 18.09.2018 року у виконавчому провадженні 56080214; протокол № 355619 проведення електронних торгів від 03.09.2018 року укладений між ДП «Сетам» та ОСОБА_3 ; акт про реалізацію предмета іпотеки від 18.09.2018 року складений приватним виконавцем Бабенко Д.А. у виконавчому провадженні 56080214; свідоцтво про право власності на ім`я ОСОБА_2 , видане на підставі акту про реалізацію предмета іпотеки, посвідчене 18.09.2018 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Самощенко О.А., зареєстроване в реєстрі № 1960. Стягнуто в рівних частках з ОСОБА_2 та Державного підприємства «Сетам» на користь держави судовий збір в сумі 768,40 грн, по 384,20 грн з кожного. В решті позовних вимог відмовлено.
Судове рішення мотивоване тим, що постановою Харківського апеляційного суду від 13.02.2019 року у справі № 643/12648/16-ц виконавчий напис, вчинений 21.02.2013 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовим В.Ю. та зареєстрований в реєстрі за № 180 щодо звернення стягнення на предмет іпотеки визнано таким, що не підлягає виконанню. Оскільки електронні торги проведені 03.09.2018 року на підставі виконавчого документа, який не підлягав виконанню є підстави для визнання недійсним укладеного правочину. Вимоги щодо визнання незаконними протоколу № 355619 проведення електронних торгів від 03.08.2018 року; акту про реалізацію предмета іпотеки від 18.09.2018 року; свідоцтва про придбання спірного нерухомого майна з електронних торгів також підлягають задоволенню, внаслідок недійсності проведених прилюдних торгів та їх результатів. Оскільки позивач не є стороною договірних відносин купівлі-продажу спірної квартири на прилюдних торгах, тому його вимоги про визнання права власності на квартиру задоволенню не підлягають.
В апеляційній скарзі Ганчук Г.В., який діє в інтересах ДП «Сетам» посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить рішення суду скасувати, ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.
Апеляційна скарга мотивована тим, що ДП «Сетам» виконує функції організатора електронних торгів, розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. При цьому, законодавством не передбачено обов`язку організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заяві на реалізацію арештованого майна. Враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення актів про проведення прилюдних торгів є оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна публічних торгах є правочином. Таким чином, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, а така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог встановлених ч.ч. 1-3, 6 ст. 203 (ч.1 ст. 215) ЦК України. Вказує на те, що дії державного виконавця у виконавчому провадженні. Які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Також зазначає, що позивачем не надано доказів щодо порушення правил проведення електронних торгів, впливу порушень на результат торгів, а також порушення законних прав позивача.
В апеляційній скарзі Голосна А.В., яка діє в інтересах АТ «Альфа-Банк» посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить рішення суду скасувати, ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити.
Апеляційна скарга мотивована тим, що набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу. Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів. Позивачем не зазначено, яким чином та ким саме порушено його права, оскільки підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент укладення. Таким чином, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не може бути підставою для визначення прилюдних торгів недійсними. Також позивачем не надано належних та допустимих доказів, щодо порушень проведення електронних торгів з боку державного виконавця чи організатора цих торгів, а також, що ці порушення вплинули на результат торгів та права позивача порушені. Також вказала на те, що позивачем пропущений строк оскарження прилюдних торгів, оскільки у справах про визнання недійсними прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, що перебуває в іпотеці, підлягає застосуванню спеціальна позовна давність, передбачена ст. 48 ЗУ «Про іпотеку». Крім того, цей строк не може бути поновлено або продовжено, адже саме в такий спосіб законодавець захистив права особи, що придбала майно з прилюдних торгів та є добросовісним набувачем майна. Вважають, що дії державного виконавця, процедура та результати проведення прилюдних торгів відповідали вимогам чинного законодавства, а ОСОБА_2 є добросовісним набувачем.
У відзиві на апеляційні скарги ОСОБА_1 просив апеляційні скарги АТ «Альфа-Банк» та ДП «Сетам» залишити без задоволення, а рішення суду без змін, посилаючись на те, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням вимог закону. Вважав, що доводи апелянтів мають суб`єктивний характер та не відповідають обставинам справи. Також зазначив, що АТ «Альфа-Банк» не може заявляти про застосування позовної давності, оскільки не є стороною у спорі.
Другого жовтня 2020 року до Харківського апеляційного суду надійшло клопотання Голосної Аліни Володимирівни, яка діє в інтересах акціонерного товариства «Альфа-Банк», про відкладення розгляду справи, призначеного на 5 жовтня 2020 року, у зв`язку з установленням на території України карантину постановою № 211 від 11.03.2020 Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19». Клопотання обґрунтоване тим, що заявою Голови Ради суддів України від 11.03.2020 щодо карантинних заходів громадян закликано утриматися від участі у судових засіданнях, якщо слухання не передбачають обов`язкової присутності учасників справи, та утриматися від відвідин суду, якщо у громадян є ознаки будь-якого вірусного захворювання.
З аналогічним клопотанням до Харківського апеляційного суду 05.10.2020 звернувся і ОСОБА_2 . 
Судова колегія не вбачає підстав для задоволення зазначених клопотань та відкладення розгляду справи з огляду на таке.
Цивільна справа за апеляційною скаргою Ганчука Г.В., який діє в інтересах ДП «Сетам» перебуває в провадженні Харківського апеляційного суду з 20 січня 2020 року, за апеляційною скаргою Голосної А.В., яка діє в інтересах АТ « Альфа - Банк» з 04.02.2020 року. Судове засідання у справі призначене на 05.03.2020 не відбулося у зв`язку із знаходженням судді Тичкової О.Ю. на лікарняному, судове засідання від 02.06.2020 не відбулося у зв`язку із знаходженням судді Тичкової О.Ю. у щорічній відпустці. У судові засідання від 26.03.2020, 23.04.2020, 30.07.2020 року сторони не з`явились у зв`язку із впровадженням карантинних заходів по запобіганню поширенню на території України коронавірусу COVID-19 про що надали суду письмові заяви. 
17 липня 2020 року набрав чинності Закон України від 18 червня 2020 року № 731 - ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)».
Згідно з указаним законом пункт 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2017 р., № 48, ст. 436) викладено в такій редакції:
"3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.
Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".
Процесуальні строки, продовжені пунктом 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540 - IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20 - денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.
У заявах про відкладення розгляду справи ОСОБА_2 та Голосна А.В. не посилаються на існування обмежень, впроваджених у зв`язку з карантином, що не дали можливості брати їм участь у судовому засіданні 05.10.2020. У клопотаннях також не міститься викладу причин неможливості участі у судовому засіданні представника АТ «Альфа-Банк» і відповідача й неможливості подання заявниками будь-яких доказів чи пояснень письмово задля дотримання карантинних заходів.
При цьому судова колегія враховує, що карантин продовжено до 31 жовтня 2020 року, але будь-яких нормативних актів, які надають суду право протягом дії карантину не розглядати справи, не існує.
Частина четверта ст. 212 ЦПК України установила, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» або Державною судовою адміністрацією України. ОСОБА_5 була не позбавлена можливості заявити клопотання та приймати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, проте зазначеним правом не скористалася.
Зазначене свідчить про відсутність підстав для задоволення клопотань ОСОБА_2 та Голосної А. В. яка діє в інтересах акціонерного товариства «Альфа-Банк» та можливість розгляду справи за їх відсутності. 
Вислухавши доповідь судді, встановивши обставини справи, перевіривши зібрані по справі докази, обговоривши доводи апеляційних скарг в межах їх доводів та вимог, що були предметом розгляду в суді першої інстанції, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до частини першої статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до частини першої статті 3 ЦПК України, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.
Відповідно до частини четвертої статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.
Правова природа продажу майна з прилюдних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених вимогами чинного законодавства.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що 28 грудня 2007 року між Закритим акціонерним товариством «Альфа-Банк», правонаступником якого є ПАТ «Альфа-Банк», та ОСОБА_1 укладено кредитний договір № 800002929.
З метою виконання зобов`язань за вказаним кредитним договором в цей же день укладено договір іпотеки № 800002929 -И, предметом якого є квартира АДРЕСА_1 .
21 лютого 2013 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовим В.Ю. за заявою ПАТ «Альфа-Банк» від 11 січня 2013 року вчинено виконавчий напис за реєстровим № 180, яким звернуто стягнення на предмет іпотеки - квартиру АДРЕСА_1 (т. 1. А.с. 153).
29 березня 2018 року приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. відкрито виконавче провадження з примусового виконання виконавчого напису № 180.
Листом від 16 травня 2018 року № 971 на адресу Харківської філії ДП «Сетам» приватним виконавцем було направлено заявку на реалізацію арештованого майна (т. 1 а.с. 170).
Вартість арештованого майна була визначена ФОП суб`єктом оціночної діяльності, оцінювач ОСОБА_6 призначеного для участі у виконавчому провадженні на підставі постанови приватного виконавця від 07.05.2018 року. Згідно висновку про вартість об`єкта оцінки від 14.05.2018 року ринкова вартість квартиру АДРЕСА_1 , становить 560 100 грн (т. 1 а.с. 169).
Під час електронних торгів складено протокол № 355619 по лоту № 296531 від 03.09.2018, відповідно до якого переможцем торгів став ОСОБА_7 . На підставі цього протоколу приватний виконавець склав акт про реалізацію предмета іпотеки від 18.09.2018 і на підставі якого приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Самощенко О.А. видав покупцеві ОСОБА_2 свідоцтво про право власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_3 (т. 1 а.с. 176-178, 104).
Постановою Харківського апеляційного суду від 13.02.2019 року у справі № 643/12648/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ПАТ «Альфа-Банк» про визнання виконавчого напису нотаріуса від 21.02.2013 року за реєстровим № 180 таким, що не підлягає виконанню, виконавчий напис, вчинений 21.02.2013 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Пономарьовим В.Ю. та зареєстрований в реєстрі за № 180 щодо звернення стягнення на предмет іпотеки - квартиру АДРЕСА_1 , визнано таким, що не підлягає виконанню (т. 1 а.с. 8-10). 
Постанова Харківського апеляційного суду до Верховного Суду не оскаржена.
Статтею 48 Закону України «Про іпотеку» передбачено право іпотекодержателя, іпотекодавця, боржника та будь-якого учасника прилюдних торгів оскаржити результати цих торгів.
Оскарження результатів проведення прилюдних торгів і продажу предмета іпотеки, передбачене цією статтею, є пред`явленням вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу, укладеного на прилюдних торгах.
Оскарження результатів торгів відповідно до статті 48 Закону України «Про іпотеку» означає можливість оскаржити договір, укладений на прилюдних торгах, як з підстав невідповідності його вимогам ЦК України, зокрема статей 203, 215 ЦК України, так і з підстав, передбачених статтями 45-47 Закону України «Про іпотеку».
Згідно зі статтею 48 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна.
У справах про визнання недійсними прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, що перебуває в іпотеці, підлягає застосуванню спеціальна позовна давність, передбачена статтею 48 Закону України «Про іпотеку».
Встановивши, що виконавчий напис нотаріуса, на підставі якого проводилась примусова процедура продажу предмета іпотеки на прилюдних торгах, визнаний у судовому порядку таким, що не підлягає виконанню, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про недійсність прилюдних торгів, які були проведені на підставі такого виконавчого напису.
Такі висновки суду узгоджуються із висновками Верховного Суду у постановах від 07 лютого 2019 у справі № 522/1516/15 - ц, провадження № 61 - 25870св18 , від 11 березня 2020 у справі № 205/7791/17 - ц, провадження № 61 - 8823св19. 
Доводи апеляційних скарг представників ДП «Сетам» та АТ «Альфа-Банк» з приводу відсутності порушень правил проведення торгів, самостійного способу оскарження дій приватного виконавця у виконавчому провадженні, які не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, та з приводу відсутності порушення прав позивача, на правильність висновків суду по суті справи не впливають, оскільки підставою для визнання прилюдних торгів недійсними стало визнання виконавчого напису, на підставі якого їх проведено, таким, що не підлягає виконанню.
На час проведення оскаржуваних прилюдних торгів позивач був власником спірної квартири, що вказує на наявність у нього права звернутись до суду із позовом про визнання недійсними вказаних торгів, як правочину на підставі якого майно вибуло із його власності поза його волі. Доказів того, що позивач надавав згоду на відчуження належного йому майна, матеріали справи не містять та відповідачами під час судового розгляд справи не надано.
Відповідно до частини четвертої статті 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним та згідно пункту 2 частини першої статті 3, статті 321 ЦК України ніхто не може бути позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні, крім випадків, встановлених Конституцією та законом.
Оскільки виконавчий напис нотаріуса визнаний таким, що не підлягає виконанню, процедуру реалізації квартири, належної ОСОБА_1 , у примусовому порядку не можна вважати такою, що відповідає вимогам закону. 
Колегія суддів погоджується, що дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визначення прилюдних торгів недійсними. Проте з тим, звертаючись до суду з позовом ОСОБА_1 , які підставу позову зазначав визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, а не порушення державним виконавцем порядку проведення електронних торгів. 
Посилання в рішенні суду, що виконавче провадження відкрито з порушенням законодавства, що впливає на загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, не є підставою для зміни чи скасування судового рішення по суті спору, оскільки позовні вимоги були задоволенні на підставі визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, а не у зв`язку із порушенням державним виконавцем вимог ЗУ «Про виконавче провадження». 
З приводу доводів апеляційної скарги представника АТ «Альфі-Банк» щодо застосування строку позовної давності колегія суддів вважає необхідне зазначити наступне. 
З наявних в матеріалах справи вбачається, що 07 жовтня 2019 року представником АТ «Альфа-Банк» подано до суду клопотання про розгляд справи у відсутність представника та застосування строку позовної давності, оскільки після укладення правочину минуло 3 роки. 
Згідно ч. 4 ст. 267 ЦК України, сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту (частини четверта, п`ята статті 267 ЦК України).
Цивільно-процесуальний кодекс України визначив, що у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи. Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач (ст. 42, 48 ЦПК України). 
АТ « Альфа-Банк» не є стороною у справі, у зв`язку з чим підстави для застосування наслідків спливу строку позовної давності за її заявою відповідно до вимог ч. 4 ст. 267 ЦК України, відсутні. 
Крім того, колегія погоджується з оцінкою суду першої інстанції заяв  ОСОБА_2 , приватного виконавця Бабенко Д. А про застосування  строку  позовної давності. Суд першої  інстанції вірно врахував, що підстави для позову  були  встановлені постановою Харківського апеляційного  суду від 13.02.2019, а з позовом ОСОБА_1  звернувся 10.05.2019, у зв`язку з чим з урахування вимог ч. 5 ст. 267 ЦК України відсутні підстави для застосування строку позовної давності. При цьому з позовом про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню ОСОБА_1 звернувся до суду у жовтні 2016 року. 
Інші доводи апеляційних скарг не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а лише зводяться до переоцінки доказів.
Отже, у справі, яка переглядається, суд першої інстанції виконав свої обов`язки, визначені процесуальним законом (статті 263, 89 ЦПК України), повно, всебічно й об`єктивно з`ясував обставини справи та надав їм належну оцінку, ухвалив рішення, яке є законним та обґрунтованим.
Оскільки суд першої інстанції ухвалив законне і обґрунтоване рішення, а доводи апеляційних скарг висновки суду не спростовують, то апеляційні скарги підлягають залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін.
Враховуючи, що вимоги апеляційних скарг залишено без задоволення судові витрати, у відповідності до вимог ст. ст. 141, 382 ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» між сторонами не розподіляються.
Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 382 - 384 ЦПК України, суд 
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційні скарги Ганчука Григорія Володимировича, який діє в інтересах державного підприємства «Сетам» та Голосної Аліни Володимирівни, яка діє в інтересах Акціонерного товариства «Альфа-Банк», залишити без задоволення.
Рішення Московського районного суду м. Харкова від 22 жовтня 2019 року залишити без змін. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст постанови складений 5 жовтня 2020 року.

Головуючий                                                         О.Ю.Тичкова
Судді                                                                        О.В. Маміна
Н.П. Пилипчук