ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 грудня 2020 року	Львів	Справа № 300/201/20 пров. № А/857/13894/20	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючої судді                                                   Хобор Р.Б.,
суддів                                                                        Сеника Р.П., Судової-Хомюк Н.М.
з участю секретаря судового засідання                     Смолинця А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 25 серпня 2020 року, ухвалене суддею Гундяком В.Д. в місті Івано-Франківську о 17 год. 11 хв. у справі № 300/201/20 за позовом ОСОБА_1 до Завійської сільської ради Калуського району Івано-Франківської області, третьої особи. яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Новицької сільської ради об`єднаної територіальної громади Калуського району Івано-Франківської області про визнання протиправними та скасування рішень,

                                                           В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася в суд з позовом до Завійської сільської ради Калуського району Івано-Франківської області, третьої особи. яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Новицької сільської ради об`єднаної територіальної громади Калуського району Івано-Франківської області, у якому просила суд визнати протиправним та скасувати рішення відповідача № 19/7-1 від 24.10.2019 року «Про проведення сесії в закритому режимі» та рішення відповідача № 19/708 від 24.10.2019 року «Про надання згоди на добровільне приєднання до об`єднаної територіальної громади».
У обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що сесії органу місцевого самоврядування проводяться гласно і кожен має право взяти у них участь, крім випадків визначених Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні». Підстав, для проведення сесії у закритому режимі, на думку позивачки, у відповідача не було. Тому позивачка вважає, що відповідач порушив її право бути присутньою на сесії ради. 
Крім того, позивачка зазначає, що відповідач не оприлюднив належним чином проект рішення про надання згоди на добровільне приєднання до Новицької сільської ради об`єднаної територіальної громади, а тому позивачка, як член територіальної громади, не могла висловити свої пропозиції чи зауваження до проекту рішення.
Позивачка вважає, що належним способом захист порушених права є скасування оскаржених рішень ради.
Позиція відповідача зводиться до того, що оскаржені рішення жодним чином не порушують прав позивачки, а проведення сесії в закритому режимі зумовлено поведінкою позивачки.
Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 25 серпня 2020 року адміністративний позов задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано рішення ХІХ сесії VІІ демократичного скликання Завійської сільської ради Калуського району Івано-Франківської області № 19/7-1 від 24.10.2019 року «Про проведення сесії в закритому режимі».
В задоволенні інших позовних вимог відмовлено.
Не погодившись із зазначеним судовим рішенням позивачка подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 25 серпня 2020 року в частині відмови в задоволенні адміністративного позову щодо визнання протиправним та скасування рішення Завійської сільської ради Калуського району Івано-Франківської області № 19/708 від 24.10.2019 року «Про надання згоди на добровільне приєднання до об`єднаної територіальної громади» та ухвалити нове рішення в цій частині про задоволення цієї позовної вимоги.
У обґрунтування вимог апеляційної скарги позивачка посилається на те, що оскільки проект рішення Завійської сільської ради Калуського району Івано-Франківської області не був оприлюднений у встановленому законодавством порядку, то відповідач порушив процедуру прийняття спірного рішення. Водночас, через проведення сесії ради в закритому режимі, позивачка вважає, що була позбавлена, як член територіальної громади, можливості висловити свої зауваження і пропозиції до проекту рішення про надання згоди на добровільне приєднання до об`єднаної територіальної громади.  
Заслухавши суддю - доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд при розгляді цієї справи виходить з наступних міркувань.
Суд першої інстанції встановив те, що 24.10.2019 року проведена XIX сесія VII демократичного скликання Завійської сільської ради Калуського району Івано-Франківської області.
На сесії прийнято рішення № 19/7-1 про проведення сесії в закритому режимі, у зв`язку з тим, що позивачка, кожної сесії заважає проведенню пленарних засідань і виступає без згоди депутатів.
На сесії прийнято рішення № 19/7-8 про згоду на добровільне приєднання Завійської сільської ради до Новицької сільської ради об`єднаної територіальної громади Калуського району Івано-Франківської області.
Приймаючи рішення у цій справі, суд першої інстанції виходив з того, що поведінка позивачки не може бути підставою для проведення сесії в закритому порядку, оскільки може бути усунена у інший спосіб, в тому числі і з залученням органів Національної поліції України. З цих міркувань суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач порушив право позивачки бути присутньою на засіданні сесії. 
Щодо рішення відповідача № 19/708 від 24.10.2019 року «Про надання згоди на добровільне приєднання до об`єднаної територіальної громади», то суд першої інстанції зробив висновок про те, що це рішення не порушує прав позивачки.
Відповідно до частини 1 статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Оскільки позивачка оскаржила рішення суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні адміністративного позову про скасування рішення відповідача № 19/708 від 24.10.2019 року «Про надання згоди на добровільне приєднання до об`єднаної територіальної громади», то рішення суду першої інстанції апеляційний суд переглядає лише в цій частині.
Апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні адміністративного позову про скасування рішення відповідача № 19/708 від 24.10.2019 року «Про надання згоди на добровільне приєднання до об`єднаної територіальної громади» з огляду на наступні обставини.
Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб, у тому числі й рішення органу місцевого самоврядування, що є предметом цього спору.
Положеннями частини першої статті 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.
Отже, завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав, свобод чи інтересів особи, що звернулася до суду з позовом, у публічно-правових відносинах.
Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в своєму Рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 зазначив, що особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.
Це означає, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду.
Апеляційний суд вважає, що таке порушення має бути реальним, обґрунтованим, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, а саме позивача з боку відповідача, яка стверджує про їх порушення.
Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 12 червня 2018 року у справі № 826/4406/16 та від 15.08.2019 року у справі №1340/4630/18.
Водночас апеляційний суд звертає увагу на те, що спірне рішення ради є нормативно-правовим актом, відповідно до визначення, що міститься в статті 4 КАС України (акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування).
Положеннями частини другої статті 264 КАС України передбачено, що право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.
Позивачка зазначає, що спірне рішення відповідача порушує право позивачки, як члена територіальної громади, бути ознайомленим з проектом рішення, яке рада планує приймати. Вважає, що при прийнятті оскарженого рішення відповідач допустив процедурні порушення.
При цьому варто зауважити, що власне саме спірне рішення і визначає межі правовідносин, на які воно поширюється і може мати вплив, в тому числі негативний.
Виходячи з аналізу спірних правовідносин та правовідносин, які врегульовано вказаним рішенням відповідача, апеляційний суд встановив те, що позивачка не зазнала жодного втручання в свої права, внаслідок прийняття спірного рішення, оскільки воно не спричинило негативного впливу саме на позивачку і вона не зазнала жодної реальної шкоди.
Апеляційний суд звертає увагу на те, що з`ясування питання порушених прав, свобод чи інтересів позивачів передує розгляду питання щодо правомірності (законності) рішення, яке оскаржується. Відсутність порушення прав, свобод чи інтересів позивачів є підставою для відмови у задоволенні позову незалежно від правомірності чи неправомірності такого рішення.
За відсутності хоча б одного випадку реального порушення прав, свобод чи інтересів позивачки спірним рішенням відповідача, відсутніми є й підстави для задоволення позову.
Доводи позивачки про процедурні порушення допущені радою при прийнятті рішення, не свідчать, автоматично, про його незаконність 
Крім того, доводи позивачки не містять жодного обґрунтування негативного впливу спірного рішення відповідача на її конкретні реальні індивідуально виражені права, свободи чи інтереси та свідчать про незгоду позивачки з указаним рішенням, що не є тотожним порушенню права, свободи чи інтересу.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене, апеляційний суд приходить до переконання в тому, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення, в частині, яка оскаржується, з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Таким чином, апеляційний суд вважає доводи апеляційної скарги безпідставними, та  такими, що не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду без змін, в частині, яка оскаржується.
Керуючись ч. 4 ст. 229, ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

                                                П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 25 серпня 2020 року в справі № 300/201/20 в частині відмови у задоволенні адміністративного позову про визнання протиправним та скасування рішення Завійської сільської ради Калуського району Івано-Франківської області № 19/708 від 24.10.2019 року «Про надання згоди на добровільне приєднання до об`єднаної територіальної громади» - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, за наявності яких, постанова може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуюча суддя	 	Р. Б. Хобор 	
судді	 	Р. П. Сеник 	
 	 	Н. М. Судова-Хомюк  	
Повний текст постанови складено 16.12.2020 року