ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2020 року 
м. Київ
справа № 804/5233/17
адміністративне провадження №К/9901/53654/18, №К/9901/53649/18
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Уханенка С.А.,
суддів: Кашпур О.В., Радишевської О.Р.,
розглянув у письмовому провадженні як суд касаційної інстанції справу
за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області та 8 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про скасування наказів і поновлення на посаді,
за касаційними скаргами Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області та 8 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 січня 2018 року (головуючий суддя Коренев А.О.) та постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 10 травня 2018 року (головуючий суддя Щербак А.А., судді Малиш Н.І., Баранник Н.П.),
У С Т А Н О В И В:
I. Суть спору
1. У серпні 2017 року ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі - ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області) і 8 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі - 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області), в якому з урахуванням уточнених позовних вимог просив:
-          визнати протиправним і скасувати наказ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 01.02.2017 №47 в частині звільнення його з посади старшого інспектора 18 державної пожежно-рятувальної частини 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області та зарахування у розпорядження начальника 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області з 01.02.2017;
-          визнати протиправним і скасувати наказ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 09.03.2017 №81 в частині пропозиції щодо накладення на нього за результатами службового розслідування дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність;
-          визнати протиправним і скасувати наказ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 08.06.2017 №204 про накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність;
-          визнати протиправним і скасувати наказ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 21.06.2017 №144 "Про перенесення щорічної основної відпустки";
-          визнати протиправним і скасувати наказ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 12.06.2017 №134 про направлення його на позачерговий медичний огляд;
-          визнати протиправним і скасувати наказ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 03.07.2017 №154 "Про результати службового розслідування та притягнення до дисциплінарної відповідальності винних" в частині пропозиції щодо виведення його з розпорядження начальника 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області та призначення на посаду з меншим обсягом роботи;
-          визнати протиправним і скасувати наказ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 05.07.2017 №309 про призначення його на посаду інспектора 22 державної пожежно-рятувальної частини 2 ДПРЗ ГУ ДСНС України в Дніпропетровській області з охорони об`єктів;
-          поновити його на посаді старшого інспектора 18 державної пожежно-рятувальної частини 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області.
2. Позов обґрунтував незаконністю проведеного відносно нього службового розслідування та прийнятих за його результатами рішень, оскільки він не є фігурантом кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №42016040010000325, і у відповідачів не було підстав, визначених чинним законодавством, ні для призначення службового розслідування щодо нього, ні для звільнення його із займаної посади із зарахуванням у розпорядження керівника (начальника) відповідного підрозділу цивільного захисту. Зауважив, що попередження про неповну службову відповідність оголошено йому за відсутності його вини у вчиненні дій, описаних у висновку службового розслідування, тоді як вирішення питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності інших осіб, дії яких під час службового розслідування визнано неправомірними, відкладено до встановлення їхньої вини або невинуватості у кримінальному провадженні. Вважав також безпідставним своє переміщення на нижчу посаду в порядку дисциплінарного стягнення за невиконання наказу начальника, посилаючись на виконання у повному обсязі вимог наказу від 12.06.2017 №134 про проходження позачергового медичного огляду. Крім того, зазначив про порушення відповідачем його права на відпочинок згідно із затвердженим графіком відпусток.
ІІ. Рішення судів першої та апеляційної інстанцій
3. Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 січня 2018 року, залишеним без змін постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 10 травня 2018 року, позов задоволено повністю.
4. Суди першої та апеляційної інстанцій погодилися з доводами позивача щодо відсутності підстав для ініціювання відносно нього службового розслідування, а також протиправності оскаржуваних наказів від 01.02.2017 №47, від 09.03.2017 №81 і від 08.06.2017 №204, якими позивача фактично двічі притягнуто до дисциплінарної відповідальності за одне й те саме правопорушення - виконання незаконного доручення прямого начальника, при цьому службовим розслідуванням не встановлено протиправності дій останнього. Про незаконність наказу від 21.06.2017 №144 свідчить відсутність письмової згоди позивача на перенесення чергової відпустки з червня на липень 2017 року. Суди дійшли також висновків про безпідставність направлення позивача на позачерговий медичний огляд згідно з наказом від 12.06.2017 №134 та необґрунтованість притягнення його до дисциплінарної відповідальності за невиконання цього наказу, враховуючи, що проходження позивачем медичного огляду підтверджується матеріалами справи.
III. Провадження в суді касаційної інстанції
5. У касаційних скаргах ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області і 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права, просять скасувати ухвалені судові рішення та залишити позов без розгляду.
6. За доводами відповідачів, ОСОБА_1 пропустив місячний строк звернення до адміністративного суду з позовом щодо проходження публічної служби і не обґрунтував у позовній заяві поважності причин його пропуску. У зв?язку з цим, на переконання відповідачів, суд першої інстанції відповідно до приписів статті 100 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції, чинній до 15.12.2017, далі - КАС України) мав залишити позов без розгляду, а не залишати його без руху з подальшим відкриттям провадження у справі. Зазначають, що суди вийшли за межі позовних вимог, надавши оцінку наказу від 27.01.2017 №43 про призначення службового розслідування і висновку службового розслідування від 16.02.2017, які позивачем не оскаржувалися. Крім того, наказ від 09.03.2017 №81 скасований судами лише в частині пропозиції про накладення дисциплінарного стягнення, однак залишений у силі в частині вказівки про вирішення питання про накладення запропонованого виду дисциплінарного стягнення після виходу позивача на службу, тобто підстава для застосування дисциплінарного стягнення залишилася чинною. З приводу проходження ОСОБА_1 позачергового медичного огляду вказують на те, що позивач змінив місце роботи, а також був відсутній на службі понад 4 місяці, тому мав пройти медичний огляд і отримати медичну довідку за формою, встановленою у додатку 8 до Порядку проведення медичних оглядів працівників певних категорій, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 21.05.2007 №246. Водночас матеріали справи такої медичної довідки не містять. Окремо наголошують на тому, що внаслідок прийняття оскаржуваних судових рішень склалася ситуація, коли особа, яка вчинила корупційне правопорушення, продовжує працювати у державному органі.
7. У відзиві на касаційні скарги ОСОБА_1 просить залишити судові рішення у справі без змін, посилаючись на їх законність і обґрунтованість. Спростовуючи аргументи відповідачів, позивач звертає увагу на таке: окружний суд міг перевірити наведені у позовній заяві причини пропуску строку звернення до суду лише після відкриття провадження у справі і витребування відповідних доказів від відповідачів; правомірність призначення службового розслідування охоплюється предметом позову про скасування наказу від 01.02.2017 №47; висновок службового розслідування не є актом індивідуальної дії і не підлягає оскарженню; додані до касаційної скарги докази на підтвердження обставин не проходження ним медичного огляду (листи від 29.05.2018 і 11.06.2018) не були предметом дослідження в судах попередніх інстанцій.
8. Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права, правової оцінки обставин у справі, колегія суддів виходить з такого.
IV. Встановлені судами фактичні обставини справи
9. Майор служби цивільного захисту ОСОБА_1 проходив службу цивільного захисту за контрактом, обіймаючи з грудня 2015 року посаду старшого інспектора 18 державної пожежно-рятувальної частини 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області.
10. Наказом ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 27.01.2017 №43 призначено службове розслідування за фактом унесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення полковником служби цивільного захисту    ОСОБА_2 та полковником служби цивільного захисту ОСОБА_3 кримінального правопорушення, а також пов`язаної із вказаним фактом інформації негативного характеру стосовно службової діяльності майора служби цивільного захисту ОСОБА_1 .
11. Цим же наказом на підставі пункту 1 розділу VI Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05.05.2015 №515 (далі - Інструкція),          ОСОБА_1 усунуто від виконання службових обов`язків за займаною посадою на період проведення службового розслідування.
12. Наказом ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 01.02.2017 №47 відповідно до пункту 79 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593 (далі - Положення №593), ОСОБА_1 звільнено з посади старшого інспектора 18 державної пожежно-рятувальної частини 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області та зараховано у розпорядження начальника 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області з 01 лютого 2017 року. Підставою видання цього наказу зазначено наказ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 27.01.2017 №43 "Про призначення службового розслідування".
13. Згідно з висновком службового розслідування, затвердженим 16.02.2017 в.о. начальника ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, старший інспектор 18 ДПРЧ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області майор служби цивільного захисту ОСОБА_1 , являючись особою начальницького складу підрозділу цивільного захисту, вчинивши 27.01.2017 серію взаємопов?язаних дій з виконання незаконного доручення прямого начальника - начальника 18 ДПРЧ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області полковника служби цивільного захисту ОСОБА_2 , фактично не утримався від виконання такого незаконного доручення, чим свідомо порушив вимоги статті 44 Закону України "Про запобігання корупції" і статті 21 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 05.03.2009 №1068-VI (далі - Дисциплінарний статут). За вказане порушення запропоновано накласти на ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність. Рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності полковника служби цивільного захисту ОСОБА_2 та полковника служби цивільного захисту ОСОБА_3 запропоновано прийняти після встановлення їх вини або невинуватості за результатами кримінального провадження.
14. 09.03.2017 ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області видало наказ №81 "Про результати службового розслідування", згідно з пунктом 2 якого (дослівно): "За допущений факт порушення вимог статті 44 Закону України "Про запобігання корупції" та статті 21 Дисциплінарного статуту на майора служби цивільного захисту ОСОБА_1 , старшого інспектора 18 ДПРЧ 8 ДПРЗ Головного управління, за результатами службового розслідування комісією запропоновано накласти дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність. Враховуючи, що майор служби цивільного захисту ОСОБА_1 з 03.02.2017 відсутній на службі у зв?язку з тимчасовою непрацездатністю, питання про накладення йому запропонованого виду дисциплінарного стягнення вирішити у встановленому порядку після виходу його на службу".
15. Відповідно до пунктів 3, 4 зазначеного наказу рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності полковника служби цивільного захисту ОСОБА_2 та полковника служби цивільного захисту ОСОБА_3 вирішено прийняти після встановлення їх вини або невинуватості за результатами кримінального провадження.
16. Наказом ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 08.06.2017 №204 "Про накладення дисциплінарного стягнення" реалізовано наказ від 09.03.2017 №81 та накладено на ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.
17. Наказом 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 12.06.2017 №134 на підставі направлення на позачерговий медичний огляд від 08.06.2017 №527 і доповідної записки начальника медичної служби ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області  Дороніної О.М. від 12.06.2017 №4685/19-17 майора ОСОБА_1 направлено на позачерговий медичний огляд до ДЗ "СБЛ №1 МОЗ України" з 13 по 20 червня 2017 року.
18. Наказом 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 21.06.2017 №91 призначено службове розслідування за фактом невиконання вимог наказу від 12.06.2017 №134.
19. Іншим наказом 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 21.06.2017 №144 на підставі доповідної записки начальника відділення з персоналу підполковника служби цивільного захисту Лободи С.І. від 20.06.2017 №26/04-17 ОСОБА_1 перенесено щорічну основну відпустку за 2017 рік на липень 2017 року.
20. 03.07.2017 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області видано наказ №154, яким за грубе порушення службової дисципліни, що виразилося у невиконанні наказу начальника, порушення вимог статті 3 Дисциплінарного статуту щодо зобов`язання в межах службової дисципліни виконувати вимоги наказів начальників, враховуючи наявність дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, оголошеного наказом від 08.06.2017 №204 за допущений факт порушення вимог статті 44 Закону України "Про запобігання корупції" та статті 21 Дисциплінарного статуту, керуючись статтею 22 Дисциплінарного статуту в частині відповідальності за невиконання правомірного наказу, а також беручи до уваги факт тривалої відсутності на службі через хворобу, вирішено клопотали перед керівництвом ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області щодо виведення майора служби цивільного захисту ОСОБА_1 з розпорядження начальника 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області та призначення його на посаду з меншим обсягом роботи. 
21.          Наказом ГУ ДСНС України в Дніпропетровській області від 05.07.2017 №309            ОСОБА_1 в порядку накладення дисциплінарного стягнення призначено на посаду інспектора 22 державної пожежно-рятувальної частини 2 ДПРЗ ГУ ДСНС України в Дніпропетровській області з охорони об`єктів. Підставою видання наказу зазначено подання начальника 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 05.07.2017, протокол атестаційної комісії ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 05.07.2017 року №28.
V. Позиція Верховного Суду
22.          Частиною третьою статті 3 КАС України встановлено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.
23.          За приписами частин першої і третьої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 4 - 7 частини третьої статті 353, абзацом другим частини першої статті 354 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.
24. У касаційних скаргах відповідачами заявлено вимогу про скасування рішень судів першої та апеляційної інстанцій із залишенням позову без розгляду, яка обґрунтована порушенням судами норм процесуального права, а саме: відсутністю підстав для відкриття провадження у справі у зв?язку з пропуском позивачем без поважних причин строку звернення до суду з цим позовом; виходом судів за межі позовних вимог; неповним встановленням обставин справи в частині проходження позивачем позачергового медичного огляду.
25. Перевіряючи викладені у касаційних скаргах доводи, колегія суддів ураховує таке.
26. За змістом частини третьої статті 99 КАС України (в редакції, чинній до 15.12.2017) для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, який обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
27. Частиною першою статті 100 КАС України (в редакції, чинній до 15.12.2017) було обумовлено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала. 
28. Позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи (частина друга статті 100 КАС України).
29. У редакції КАС України, чинній з 15.12.2017, наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123, частинами першою і другою якої передбачено залишення позову без руху в разі його подання після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані особою у заяві, визнані судом неповажними, та повернення позовної заяви, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними.
30. При цьому в частинах третій і четвертій статті 123 КАС України також установлено правило про можливість вирішення судом питання щодо пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду як на стадії відкриття провадження у справі, так і після цього, що має наслідком залишення позовної заяви без розгляду.
31.          Як убачається з матеріалів справи, у позовній заяві ОСОБА_1 просив суд поновити строк звернення до суду, зазначивши, що вперше він звернувся до суду з тим самим предметом спору 08 липня 2017 року, тобто без пропуску строку на оскарження наказів від 08.06.2017 №204, від 21.06.2017 №144, від 12.06.2017 №134, від 03.07.2017 №154 і від 05.07.2017 №309, а також в межах місячного строку звернення до суду з вимогами про скасування наказів від 01.02.2017 №47 і від 09.03.2017 №81 з моменту їх отримання (08 червня 2017 року). Разом із тим, як пояснив позивач, ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 липня 2017 року його первісну позовну заяву було залишено без руху, а ухвалою від 01 серпня 2017 року - повернуто, оскільки він не усунув недоліки позовної заяви у зв?язку із несвоєчасним отриманням ухвали суду від 12 липня 2017 року. Вдруге позовна заява подана ним 15 серпня 2017 року. З метою підтвердження відомостей про дату отримання ним оскаржуваних наказів просив суд витребувати від відповідачів відповідні докази.
32.          Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2017 року позову заяву залишено без руху з мотивів відсутності підтвердження повноважень представника на підписання позовної заяви, а також не надання доказів поважності причин пропуску строку щодо кожного з оскаржуваних наказів.
33. У клопотанні про поновлення строку звернення до суду, поданому на виконання ухвали суду від 18 серпня 2017 року, ОСОБА_1 навів пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві, наголосивши на неможливості надання ним доказів щодо дати отримання документів від відповідачів.
34.          Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 жовтня 2017 року відкрито провадження у справі. Питання про дотримання позивачем строку звернення до суду у цій ухвалі судом не вирішувалося.
35. Водночас у рішенні від 09 січня 2018 року Дніпропетровський окружний адміністративний суд надав оцінку викладеним позивачем підставам для поновлення строку звернення до суду, а також заявленому ГУ ДСНС України в Дніпропетровській області клопотанню про залишення позову без розгляду, перевіривши матеріали справи у частині, що стосуються порушеного питання, та дійшов висновку про поважність причин пропуску строку і відсутність підстав для залишення позову без розгляду. Так, окружний суд виходив з того, що повторно позовна заява подана ОСОБА_1 у найкоротший строк після повернення йому первісної позовної заяви, яка була подана в межах строку звернення до суду. При цьому відповідачами не надано доказів отримання позивачем наказів від 01.02.2017 №47 і від 09.03.2017 №81, які би свідчили про пропуск строку на їх оскарження.
36.          Таким чином, вирішення судом першої інстанції питання про поновлення строку звернення до суду з цим позовом під час судового розгляду справи відповідає положенням статті 100 КАС України (в редакції, чинній до 15.12.2017) і статті 123 КАС України (в редакції, чинній з 15.12.2017), що вказує на безпідставність доводів касаційних скарг у цій частині.
37. Аргументи касаційних скарг щодо відсутності у позивача поважних причин пропуску строку зводяться до переоцінки доказів, оцінених судом першої інстанції у процесі розгляду справи, що виходить за межі касаційного перегляду, визначені у частині другій статті 341 КАС України.
38. Відповідно до частини другої статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
39.          Вирішуючи спір, суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, задовольнив позов у повному обсязі згідно із заявленими позовними вимогами, зокрема в частині скасування наказів ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 09.03.2017 №81, яким на ОСОБА_1 вирішено накласти дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність після виходу його на службу (по закінченню тимчасової непрацездатності), а також від 08.06.2017 №204 про накладення вказаного дисциплінарного стягнення.
40.          Обраний позивачем спосіб судового захисту у цій частині відповідає пункту 1 частини четвертої статті 105 КАС України (в редакції, чинній до 15.12.2017) та кореспондує з повноваженнями суду при вирішенні справи, визначеними у пункті 1 частини другої статті 162 КАС України (в редакції, чинній до 15.12.2017), пункті 2 частини другої статті 245 КАС України (в редакції, чинній з 15.12.2017).
41.          У свою чергу висновок службового розслідування, який має рекомендаційний характер та безпосередньо не породжує для позивача будь-яких прав чи обов?язків, не є рішенням суб?єкта владних повноважень (індивідуальним актом) у розумінні КАС України та не може бути окремим предметом судового розгляду. У зв?язку з цим висновок службового розслідування підлягає оцінці судом у справі щодо оскарження рішення суб?єкта владних повноважень, в основу якого він покладений.
42.          Отже, надання судами попередніх інстанцій оцінки висновку службового розслідування, так само як і підставам його призначення охоплюється предметом спору щодо скасування наказів про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та не свідчить про вихід за межі позовних вимог.
43.          Що стосується направлення ОСОБА_1 на позачерговий медичний огляд, то суди попередніх інстанцій обґрунтовано виходили з того, що аркушем обстеження для подання на ЛЕК ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, виданим ДЗ "СБЛ №1 МОЗ України" 08.06.2017, підтверджується проходження позивачем позачергового медичного огляду.
44. При цьому з дослідженої судами відповіді ДЗ "СБЛ №1 МОЗ України" на запит 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 22.06.2017 №944/04-17 вбачається, що для надання висновку встановленого зразка щодо можливості виконання ОСОБА_1 службових обов?язків медична установа просила надати медичну документацію про тривалу непрацездатність останнього.
45. За наведених обставин суди попередніх інстанцій дійшли мотивованого висновку про виконання позивачем вимог наказу 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 12.06.2017 №134.
46. Додані до касаційної скарги листи ДЗ "СБЛ №1 МОЗ України" від 29.05.2018 №315 і Департаменту охорони здоров?я Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 11.06.2018 №4535/0/29-18 з приводу проходження ОСОБА_1 медичного огляду не приймаються касаційним судом до розгляду, оскільки ці докази не були предметом дослідження в судах попередніх інстанцій.
47.          Позаяк доводи відповідачів щодо порушення позивачем установленого порядку проходження медичного огляду не ґрунтуються на положеннях Порядку проведення медичних оглядів працівників певних категорій, затвердженого наказом Міністерства охорони здоров`я України від 21.05.2007 №246, відповідно до якого проведення медичного огляду з видачею працівнику медичної довідки встановленої форми покладається на медичну установу.
48.          Відповідачам слід також мати на увазі, що суд при вирішенні трудового спору поновлює на роботі не особу, яка вчинила корупційне чи інше правопорушення, а незаконно звільненого або переведеного працівника.
49.          Таким чином, доводи касаційних скарг не спростовують висновків судів першої та апеляційної інстанцій і не дають підстав вважати, що судові рішення ухвалено з порушенням норм матеріального чи процесуального права.
Керуючись статтями 345, 350, 355, 356, 359 КАС України, Суд
П О С Т А Н О В И В:
1. Касаційні скарги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області та 8 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області залишити без задоволення.
2. Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 січня 2018 року та постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 10 травня 2018 року залишити без змін.
3. Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає оскарженню.
Суддя-доповідач                                                                       С.А. Уханенко
Судді:                                                                                           О.В. Кашпур
                                                                                          О.Р. Радишевська