УХВАЛА

29 жовтня 2020 року 
м. Київ
справа № 240/9424/19
адміністративне провадження № К/9901/26834/20
Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Уханенка С.А., перевіривши касаційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирський області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2020 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 08 вересня 2020 року у справі за позовом Комунального підприємства «Автотранспортне підприємство 0628» Житомирської міської ради до Державної аудиторської служби України в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, за участю третьої особи - фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , про визнання протиправним та скасування висновку,
В С Т А Н О В И В:
У липні 2019 року Комунальне підприємство «Автотранспортне підприємство 0628» Житомирської міської ради (далі - КП «Автотранспортне підприємство 0628») звернулося до суду з адміністративним позовом до Державної аудиторської служби України в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області (далі - Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області), в якому просило: визнати протиправним та скасувати висновок моніторингу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області щодо закупівлі за ДК 021:2015:09130000-9 «Нафта і дистиляти, ідентифікатор закупівлі №UA-2019-05-11-001241-а» від 09 липня 2019 року. Позов обґрунтовано тим, що за результатами проведеного моніторингу в системі електронних закупівель по закупівлі за кодом класифікатора ДК 021:2015 -09130000-9 «Нафта і дистиляти, ідентифікатор закупівлі UА-2019-05-11-001241-а», відповідачем складено висновок, яким встановлено порушення позивачем законодавства про публічні закупівлі. А саме: тендерна документація не містить інформації про врахування податку на додану вартість (ПДВ) та проекту договору про закупівлю; тендерна документація замовника не враховує вимоги рішення Ради національної безпеки і оборони України від 19 березня 2019 року «Про застосування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)» та Закону України «Про санкції»; замовником порушено вимоги пункти 9-1 та 10-2 наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22 березня 2016 року № 490 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель»; тендерна пропозиція переможця процедури закупівель фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі - ФОП ОСОБА_1 ) не відповідає вимогам тендерної документації у зв`язку із тим, що ним подано скановані копії не всіх сторінок паспорту. Посилаючись на те, що оскаржуваний висновок складено з порушенням вимог пункту 3 частини сьомої статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» та недотриманням форми, встановленої наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня 2018 року №86, а виявлені порушення є надуманими та спростовуються документами тендерної документації, просив суд задовольнити позов. 
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2020 року, залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 08 вересня 2020 року, позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано висновок моніторингу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області від 09 липня 2019 року щодо закупівлі за ДК 021:2015:09130000-9 «Нафта і дистиляти, ідентифікатор закупівлі №UA-2019-05-11-001241-а» в частині: порушення вимог пункту 9 частини 2     статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі»; порушення вимог пункту 7 частини 2     статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі»; не врахування вимог рішення Ради національної безпеки і оборони України від 19 березня 2019 року «Про застосування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)»; порушення вимог частини 1     статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» та пункту 2 Наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 № 490 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель» щодо недотримання форми оголошення про проведення відкритих торгів; невідповідності тендерної пропозиції переможця процедури закупівель ФОП ОСОБА_1 ; зобов`язання КП «Автотранспортне підприємство 0628» здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень та відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень. В іншій частині позову відмовлено.
13 жовтня 2020 року Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирський області подало касаційну скаргу на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2020     року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 08 вересня 2020 року. Заявник, посилаючись на пункти 1 та 3 частини четвертої статті 328 КАС України та неправильне застосування судами норм матеріального права і порушення ними норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення та відмовити в позові.
З 08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року №460-IХ "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ", яким унесено зміни до розділу 3 Глави 2 "Касаційне провадження", зокрема, щодо визначення підстав касаційного оскарження судових рішень та порядку їхнього розгляду.
Так, відповідно до частини першої статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.
За правилами частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що перелік підстав для касаційного оскарження судових рішень є вичерпним і касаційна скарга повинна бути обґрунтована виключно такими доводами. 
Пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України встановлено, що касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.
Підставою перегляду оскаржуваних судових рішень заявник зазначив часткову відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норм права у подібних правовідносинах, проте щодо яких саме норм не вказав. Водночас, Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирський області послалося на часткову невідповідність висновків судів висновкам Верховного Суду.
Із змісту касаційної скарги вбачається, що заявник, посилаючись на висновки Верховного Суду у справах №     240/9818/19 та №240/9464/19, не погоджується з висновками судів щодо застосування норм Закону України «Про публічні закупівлі» та наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22 березня 2016 року №490 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель» (далі - Наказ №     490), яким затверджено форму оголошення про проведення відкритих торгів. Проте, обставини, за яких Верховний Суд висловив висновок у справах №     240/9818/19 та №240/9464/19 не є подібними до спірних правовідносин. Так, у справі №     240/9818/19 Верховний Суд зазначив про необхідність застосування змін до положень Наказу №     490 в частині заповнення окремих пунктів документів, оскільки відповідне оголошення замовником оприлюднене у червні 2019 року, а з 28 травня 2019 року вже було забезпечено технічну можливість реалізації вимог Наказу №490. Натомість у цій справі, оприлюднення оголошення відбулося 11   травня 2019 року, тобто до забезпечення Уповноваженим органом реалізації Наказу №490. 
Водночас, заявник послався на висновки Верховного Суду у справі №240/9464/19 щодо застосування приписів абзацу 3 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» у справі за подібних обставин. Разом з тим, з огляду на часткове задоволення позову у цій справі (щодо частини зазначених у висновку порушень) з підстав непідтвердження, в ході розгляду справи, виявлених відповідачем порушень,  висновок суду першої інстанції про відсутність у оскаржуваному висновку способу усунення спірних порушень не вплинув на результати розгляду цієї справи, а тому посилання Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирський області на висновки Верховного Суду у справі №240/9464/19 є  безпідставними.
Інші доводи та мотиви заявника зводяться до тлумачення норм матеріального права, переоцінки доказів у справі та неповного з`ясування обставин справи судами першої та  апеляційної інстанцій, що виключає можливість їх перегляду з цих підстав судом касаційної інстанції, повноваження якого визначені статтею 341 КАС України.
Відповідно до частини третьої статті 334 КАС України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються, зокрема, підстава (підстави) відкриття касаційного провадження.
Частиною першою статті 341  КАС України встановлено, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення, зокрема, в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.
Разом з тим, правильно пославшись у касаційній скарзі на положення частини четвертої статті 328 КАС України, Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Житомирський області не викладено передбачених цим Кодексом підстав для оскарження судового рішення у касаційному порядку, у формі визначеній частиною четвертою статті 328 КАС України, касаційну скаргу необхідно повернути особі, яка її подала, на підставі пункту 4 частини п`ятої статті 332 КАС України.
Керуючись статтею 248, пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України, Суд
У Х В А Л И В:
1. Касаційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирський області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 07 лютого 2020 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 08 вересня 2020 року у справі за позовом Комунального підприємства «Автотранспортне підприємство 0628» Житомирської міської ради до Державної аудиторської служби України в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, за участю третьої особи - фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , про визнання протиправним та скасування висновку повернути особі, яка її подала.
2. Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.
3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.  
Суддя                                                                                                                         С.А. Уханенко