УХВАЛА
 
06 жовтня 2020 року
м. Київ
справа № 643/2291/17
провадження № 61-23163св19
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Бурлакова С. Ю., Коротенка Є. В. (суддя-доповідач),             Зайцева А. Ю.,                
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом керівника Харківської місцевої прокуратури № 4 в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання правочинів недійсними, визнання спадщини відумерлою та витребування майна від добросовісного набувача, за касаційною скаргою                            ОСОБА_3 на рішення Московського районного суду м. Харкова від 28 лютого 2018 року, постанову Харківського апеляційного суду від 14 листопада 2019 року,
 
ВСТАНОВИВ:
 
08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року                  № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».
 
Частиною другою розділу II Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом. 
 
За таких обставин розгляд касаційної скарги ОСОБА_3 на рішення Московського районного суду м. Харкова від 28 лютого 2018 року, постанову Харківського апеляційного суду від 14 листопада 2019 року здійснюється Верховним Судом в порядку та за правилами ЦПК України в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року  № 2147-VIII, що діяла до 08 лютого 2020 року.
 
У лютому 2017 року керівник Харківської місцевої прокуратури № 4 в інтересах держави в особі Харківської міської ради звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання правочинів недійсними, визнання спадщини відумерлою та витребування майна від добросовісного набувача.
 
Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 28 лютого 2018 року у задоволенні позову відмовлено.
 
Постановою Харківського апеляційного суду від 14 листопада 2019 року рішення місцевого суду скасовано в частині відмови у задоволенні позову про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 11 жовтня 2016 року Одинадцятою Харківською державною нотаріальною конторою (реєстровий №1-469) на ім`я ОСОБА_1 , визнання недійсними нотаріально посвідчених договорів купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1 від 15 листопада 2016 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , та від 10 лютого 2017 року, укладеного між ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , визнання недійсним іпотечного договору від 14 квітня 2017 року, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , визнання спадщини, що відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_5 відумерлою.
 
Ухвалено в цій частині нову постанову, якою позов Харківської місцевої прокуратури № 4 в інтересах держави в особі Харківської міської ради задоволено.
 
Визнано недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом, видане                  11 жовтня 2016 року Одинадцятою Харківською державною нотаріальною конторою (реєстровий номер № 1-469), яким встановлено, що спадкоємцем квартири АДРЕСА_1                             ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є її син ОСОБА_1 .
 
Визнано недійсним договір купівлі-продажу, посвідчений 15 листопада                    2016 року Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гаврилюк Н. В. (реєстровий № 3852), відповідно до якого ОСОБА_1 продав ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_1 .
 
Визнано недійсним посвідчений 10 лютого 2017 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гаражею І. П. (реєстровий                         № 290) договір купівлі-продажу, за змістом якого ОСОБА_2 продав ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_1 .
 
Визнано недійсним іпотечний договір, посвідчений 14 квітня 2017 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу   Журбою О. Л. (реєстровий № 323), відповідно до якого ОСОБА_3 передав ОСОБА_4 в іпотеку квартиру АДРЕСА_1 .
 
Визнано спадщину, яка відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка складається з квартири АДРЕСА_1 , відумерлою.
 
В частині відмови у задоволенні позову Харківської місцевої прокуратури                    № 4 про визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1 та про її витребування від добросовісного набувача ОСОБА_3 на користь територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради рішення суду першої інстанції залишено без змін.
 
Вирішено питання про розподіл судових витрат.
 
У касаційній скарзі, поданій у грудні 2019 року до Верховного Суду,                    ОСОБА_3 , посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить рішення судів першої та апеляційної інстанцій скасувати та залишити позов без розгляду. 
Згідно зі статтею 388 ЦПК України тут і далі в редакції, що діяла на час подання касаційної скарги, що розглядається судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд. 
Ухвалою Верховного Суду від 24 січня 2020 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою в указаній справі та витребувано матеріали цивільної справи.
24 лютого 2020 року вказана справа передана на розгляд до Верховного Суду.
Частиною другої статті 389 ЦПК України передбачено, що підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
 
Підстави для виклику сторін відсутні.
 
За таких обставин розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.
 
З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду  в складі п`яти суддів.
 
Керуючись статтею 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
 
Справу за позовом керівника Харківської місцевої прокуратури № 4 в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання правочинів недійсними, визнання спадщини відумерлою та витребування майна від добросовісного набувача, за касаційною скаргою                           ОСОБА_3 на рішення Московського районного суду м. Харкова від 28 лютого 2018 року, постанову Харківського апеляційного суду від 14 листопада 2019 року призначити до судового розгляду.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                              Є. В. Коротенко
 
                                                                                                    С. Ю. Бурлаков 
 
А. Ю. Зайцев