Справа № 991/10135/20
Провадження № 1-кс/991/10389/20

У Х В А Л А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2020 року                                                                        м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
адвоката ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
прокурора САП ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Вищого антикорупційного суду скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на постанову прокурора четвертого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 від 25.11.2020 про відмову у задоволенні клопотання про призначення почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 42018000000003018 від 03.12.2018,
ВСТАНОВИВ:
10.12.2020 до Вищого антикорупційного суду надійшла скарга адвоката  ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на постанову прокурора четвертого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора (далі - САП) ОСОБА_5 від 25.11.2020 про відмову у задоволенні клопотання про призначення почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 42018000000003018 від 03.12.2018.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 11.12.2020 скаргу було призначено до розгляду.

І. Доводи скарги.
Адвокат  ОСОБА_3 у своїй скарзі зазначає, що детективами Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 42018000000003018 від 03.12.2018. У межах вказаного провадження  ОСОБА_4  15.05.2020 вручено підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України. Постановою прокурора САП ОСОБА_6 від 15.05.2020 об`єднано матеріали досудових розслідувань у кримінальних провадженнях № 42018000000003018 від 03.12.2018 (за фактом можливої розтрати майна ДП «ЛІАЦ» в розмірі 2 992 654, 00 грн шляхом виплати приватному суб`єкту господарювання за підрядними договорами до виникнення у ДП договірного обов`язку з такої виплати) та № 52020000000000308 від 07.05.2020 (за фактом можливої розтрати майна ДП «ЛІАЦ» в розмірі 940 429, 35 грн шляхом виплати премій працівникам цього підприємства). Об`єднаному кримінальному провадженні присвоєно номер № 42018000000003018.
Заявник зазначає, що 22.07.2020 постановою прокурора САП кримінальне провадження № 42018000000003018 від 03.12.2018 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, пов`язаного з укладенням та виконанням договорів між ДП «ЛІАЦ» та ТОВ «БМК «Основа будівництва», закрито на підставі п.п. 2,3 ч.1 ст. 284 КПК України. Цього ж дня ОСОБА_4 було повідомлено про зміну раніше врученої підозри в частині виключення повідомлення про підозру у вчиненні одного із злочинів, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, та зміни правової кваліфікації другого із злочинів з ч. 5 ст. 191 КК України на ч. 2 ст. 367 КК України. В подальшому 26.08.2020 стороні захисту вручено повідомлення від 21.08.2020 про зміну раніше повідомленої ОСОБА_4 підозри в частині правової кваліфікації діяння з ч. 2 ст. 367 КК України на ч. 5 ст. 191 КК України.
Адвокат  ОСОБА_3 вказує, що з метою всебічного, повного та об`єктивного досудового розслідування вказаного кримінального провадження 19.11.2020 ОСОБА_4 подав процесуальному керівнику клопотання про проведення слідчих дій, а саме про призначення почеркознавчої експертизи, проведення якої просив доручити експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України та поставити на вирішення експертів, визначені ОСОБА_4 питання.
Заявник стверджує, що в матеріалах провадження міститься ряд документів, на які сторона обвинувачення посилається в обґрунтування підозри щодо ОСОБА_4 . Підписи, які містяться у цих документах, за твердженням сторони захисту, не належать підозрюваному ОСОБА_4 та мають ознаки підроблення, у зв`язку з чим є необхідність у проведенні почеркознавчої експертизи, адже ці документи мають ключове значення для подальшого розслідування обставин вчинення кримінального правопорушення у провадженні № 42018000000003018 від 03.12.2018.
Постановою прокурора САП ОСОБА_5 від 25.11.2020 ОСОБА_4 відмовлено у задоволенні клопотання. Цю постанову адвокат ОСОБА_3 вважає невмотивованою, адже справжність (оригінальність) підпису особи на певних документах може бути підтверджена чи спростована виключно в межах проведення почеркознавчої експертизи, а тому відмова в її призначенні порушує право підозрюваного на захист. Також встановлення справжності (оригінальності) підписів підозрюваного на вказаних документах має ключове значення для кримінального провадження № 42018000000003018 від 03.12.2018, зокрема для встановлення наявності в діях ОСОБА_4 суб`єктивної сторони кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України (прямого умислу та корисливого мотиву).
Адвокат  ОСОБА_3 стверджує, що посилання прокурора в оскаржуваній постанові щодо незаявлення стороною захисту клопотання про призначення почеркознавчої експертизи з моменту повідомлення про підозру до відкриття матеріалів досудового розслідування не узгоджуються з приписами КПК України, а твердження про те, що подання підозрюваним такого клопотання після відкриття матеріалів досудового розслідування направлене на недотримання розумних строків у кримінальному провадженні, є виключно припущенням прокурора.
Враховуючи викладене, заявник просить:
-скасувати постанову прокурора четвертого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді САП ОСОБА_5 від 25.11.2020 про відмову у задоволенні клопотання підозрюваного ОСОБА_7 від 19.11.2020 про призначення почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 42018000000003018 від 03.12.2018;
-зобов`язати прокурора четвертого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді САП ОСОБА_5 призначити почеркознавчу експертизу в кримінальному провадженні № 42018000000003018 від 03.12.2018 з метою підтвердження фактів, викладених у клопотанні підозрюваного ОСОБА_4 від 19.11.2020 про призначення почеркознавчої експертизи.

ІІ. Позиція сторін у судовому засіданні.
Під час судового засідання адвокат ОСОБА_3 підтримав доводи скарги. Він зазначив, що звернення з клопотанням про проведення експертизи до прокурора обумовлено тим, що для її проведення є обов`язковим надання доступу до матеріалів досудового розслідування. Так як у прокурора є безпосередній доступ до матеріалів досудового розслідування і він може безпосередньо надати оригінали документів експерту, заявник вважає, що це суттєво прискорить проведення експертного дослідження.
Прокурор ОСОБА_5 заперечував проти задоволення скарги, адже експертиза може бути проведена за ініціативою сторони захисту без участі сторони обвинувачення.

ІІІ. Обставини, встановлені слідчим суддею.
Національним антикорупційним бюро України здійснюється досудове розслідування, а прокурорами САП - процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 42018000000003018 від 03.12.2018.
15.05.2020 у межах цього кримінального провадження ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України.
22.07.2020 ОСОБА_4 вручено повідомлення про зміну підозри, відповідно до якого він підозрюється у службовій недбалості, тобто у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.
21.08.2020 ОСОБА_4 вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри, відповідно до якого ОСОБА_4 вчинив розтрату чужого майна, яке перебувало у його віданні, шляхом зловживання службовим становищем, в особливому великому розмірі, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 191 КК України.
19.11.2020 підозрюваний ОСОБА_4 надіслав начальнику четвертого відділу управління САП ОСОБА_8 клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, у якому просив призначити експертизу у кримінальному провадженні № 42018000000003018 від 03.12.2018 почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру та поставити питання, що стосувались виконавця підпису наказу ДП «ЛІАЦ» № 5 від 19.01.2017 «Про преміювання працівників підприємства за підсумками роботи за 2016 рік», на останній сторінці касової книги за січень 2017 року, у видаткових касових ордерах № №1, 2, 3 від 06.01.2017, у видаткових касових ордерах № №4, 5, 6 від 19.01.2017, у видатковому касовому ордері № 7 від 23.01.2017, у видаткових касових ордерах № № 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25 від 23.01.2017, у Техніко-економічному обґрунтуванні доцільності передачі або відчуження майна та напрямків використання коштів від 20.10.2019, та надати судовому експерту матеріали кримінального провадження № 42018000000003018 від 03.12.2018.
Листом № 10/1/4-26156-20 від 30.11.2020 прокурор САП ОСОБА_8 надіслав ОСОБА_4 копію постанови прокурора САП ОСОБА_5 про відмову у задоволенні клопотання від 25.11.2020.

ІV. Оцінка та висновки слідчого судді.
Дослідивши доводи, наведені у скарзі, заперечення, надані прокурором, заслухавши заявника у судовому засіданні, слідчий суддя дійшов такого висновку.
Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.
Адвокат ОСОБА_3 , діючи в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , оскаржив рішення прокурора про відмову у проведенні слідчої (розшукової) дії, а саме у призначенні проведення почеркознавчої експертизи.
Відповідно до п. 6 Узагальнень про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування, які містяться у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017, при розгляді цієї категорії скарг судом оцінюється:
1) дотримання строку розгляду клопотання (не більше трьох днів); 
2) обґрунтованість внесеного учасником кримінального провадження клопотання;
3) дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, 
4) предмет доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій, що порушуються перед слідчим.
За ч. 3 ст. 93 КПК України сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів. Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу. Постанова слідчого, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій може бути оскаржена слідчому судді.
Отже, відмова прокурора у проведенні слідчих (розшукових) дій має оформлюватись у вигляді постанови про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій.
Рішення прокурора САП ОСОБА_5 було прийнято у вигляді постанови від 25.11.2020, а тому є об`єктом оскарження до слідчого судді.
Постанова була складена прокурором ОСОБА_5 25.11.2020, а клопотання надійшло до САП за вх. № 235823-20 від 24.11.2020. Це доводить той факт, що прокурором було дотримано вимоги процесуального закону щодо строку розгляду такого клопотання.
У ч. 5 ст. 110 КПК України визначені формальні вимоги, яким має відповідати постанова слідчого, дізнавача, прокурора. Це рішення складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.
Проаналізувавши зміст постанови прокурора САП ОСОБА_5 від 25.11.2020, слідчий суддя встановив, що вона відповідає формальним вимогам, визначеним КПК України. Так, у постанові дотримано всіх вимог щодо змісту вступної та резолютивної частини рішення, так і наведені мотиви для прийняття рішення про відмову у задоволенні клопотання підозрюваного про призначення почеркознавчої експертизи.
Так в постанові прокурор ОСОБА_5 зазначив, що твердження ОСОБА_9 про підроблення його підписів, спростовуються наявними у розпорядженні сторони обвинувачення документами, які були отримані за результатами слідчих дій, зокрема обушку на ДП «ЛІАЦ», допитами як свідків працівників державного підприємства, що підтверджували факт проведення засідання адміністрації підприємства та виконавчого комітету профспілки 19.01.2017, а потім і виконання прийнятого на ньому рішення про виплату премій працівникам ДП «ЛІАЦ» шляхом підписання наказу ОСОБА_4 .
У клопотанні від 19.11.2020 підозрюваний ОСОБА_4 просив призначити у кримінальному провадженні № 42018000000003018 від 03.12.2018 почеркознавчу експертизу документів, на які сторона обвинувачення посилається в обґрунтування підозри щодо нього, та наводить їх перелік. Необхідність у проведенні експертного дослідження, на думку підозрюваного ОСОБА_4 , викликана тим, що підписи, які містяться у вказаних ним документах, йому не належать та мають ознаки підроблення. 
Проаналізувавши зміст клопотання, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_4 не було доведено необхідність призначення почеркознавчої експертизи прокурором. У своєму клопотанні підозрюваний зазначив, що документи, відносно яких має бути проведено експертне дослідження, мають ключове значення для подальшого розслідування обставин кримінального правопорушення, однак не надав жодних пояснень які конкретно обставини він прагне встановити у результаті проведення вказаної почеркознавчої експертизи і яке значення ці обставини мають у вказаному кримінальному провадженні.
З урахуванням долучених адвокатом ОСОБА_3 документів, слідчий суддя не може зробити висновок про необхідність проведення почеркознавчої експертизи, адже у повідомленні про підозру від 15.05.2020, повідомленні про зміну підозри від 22.07.2020, та повідомленні про зміну раніше повідомленої підозри від 21.08.2020 зазначається лише деякі з них, а саме: наказ ДП «ЛІАЦ» № 5 від 19.01.2017 «Про преміювання працівників підприємства за підсумками роботи за 2016 рік», касовий ордер № 3 від 23.01.2017. Всі інші документи, які, на думку заявника, мають бути дослідженні під час проведення почеркознавчої експертизи, згадуються лише у поясненнях та клопотаннях сторони захисту, а тому на підставі наявних документів слідчий суддя не може зробити висновок про необхідність їх дослідження у кримінальному провадженні № 42018000000003018 від 03.12.2018.
Також слідчий суддя погоджується з доводами прокурора ОСОБА_5 щодо можливості призначення експертизи безпосередньо за ініціативи сторони захисту.
Відповідно до ст. 243 КПК України сторона захисту має право самостійно залучати експертів на договірних умовах для проведення експертизи, у тому числі обов`язкової. Крім того, експерт може бути залучений слідчим суддею за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу.
Отже, сторона захисту може самостійно ініціювати проведення експертного дослідження, а у разі неможливості самостійно забезпечити проведення експертизи, має право звернутись з клопотанням до слідчого судді. 
Враховуючи викладене, підстави для скасування постанови прокурора ОСОБА_5 від 25.11.2020 про відмову у задоволенні клопотання про призначення почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 42018000000003018 від 03.12.2018 відсутні, а стороною захисту не було доведено доцільності проведення слідчої (розшукової) дії у вигляді експертизи. 
За таких обставин скарга адвоката ОСОБА_3 задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 93, 220, 223, 303-309, 369, 372 КПК України, слідчий суддя
УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на постанову прокурора четвертого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 від 25.11.2020 про відмову у задоволенні клопотання про призначення почеркознавчої експертизи у кримінальному провадженні № 42018000000003018 від 03.12.2018.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя                                                                 ОСОБА_1