Справа № 425/1838/20 
Провадження № 33/810/189/20 

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справах Луганського апеляційного суду Руденко В.В., за участю:

секретаря судового засідання – Пономарьової В.С.

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 та його захисника – Цимбалюка В.Г.

розглянувши «09» жовтня 2020 року у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , працюючого директором ТОВ «АГРЕГАТБУД», який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , на постанову судді Рубіжанського міського суду Луганської області від 10 вересня 2020 року по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

Постановою судді Рубіжанського міського суду Луганської області від 10 вересня 2020 року громадянина ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, що передбачено ч.1 ст.163-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу 85 гривень. Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 420 грн. 40 коп.
У постанові суду зазначено, що згідно протоколу №24 про адміністративне правопорушення від 25.06.2020, складеного головним державним ревізором- інспектором відділу податкових перевірок платників Рубіжанського управління податкових перевірок, трансферного ціноутворення та міжнародного оподаткування Головного управління ДПС у Луганській області Зарубєй І.В. вбачається, що директор Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРЕГАТБУД» ОСОБА_1 вчинив правопорушення, а саме: ведення податкового обліку з порушенням встановленого порядку, чим порушив вимоги п.п. 44.1, 44.3, 44.6 ст.44; п. 85.2 ст. 85; п.п.198.1, 198.2, 198.3, 198.6 с.198; п.п.200.1, 200.2, пп. В) п. 200.4 ст. 200; абз. і) п.п. 201.1, 201.10 ст.201 Податкового кодексу України №2755 від 02.12.2010, у результаті чого занижено позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту, яке сплачується до державного бюджету ( р.18) у загальній сумі 776585 грн. з податку на додану вартість, у тому числі за травень 2019 р.- 116101 грн., за червень – 2019 р.- 203128 грн., за липень 2019 р.- 2789 грн., за серпень 2019 р.- 192465 грн., за вересень 2019 р.- 127297 грн., за жовтень 2019 р. 134805 грн.; завищено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду ( р.21) по податковій декларації з ПДВ за жовтень 2019 року в сумі 225493 грн., що було виявлено актом перевірки від 05.06.2020 №413/12-32-05-10/35753200, чим вчинив правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП.

В апеляційній скарзі  ОСОБА_1  просить скасувати постанову Рубіжанського міського суду Луганської області від 10 вересня 2020 року, а провадження по справі закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення за ч.1ст.163-1 КУпАП.
Обґрунтовуючи свої вимоги апелянт посилається на те, що в порушення ст.283 КУпАП в оскаржуваній постанові не вказані обставини адміністративного правопорушення, установлені при розгляді справи, не розкрито об`єктивну сторону ч.1 ст.163-1 КУпАП, зокрема: місце, час вчинення та суть адміністративного правопорушення, у скоєнні якого його обвинувачено. Зазначає, що у оскаржуваній постанові відтворені лише формальні дані протоколу про адміністративне правопорушення, вказано лише, що ним- ОСОБА_1 був порушений порядок ведення податкового обліку. Натомість, які ж саме порушення були допущені саме, та в чому вони полягали, судом не встановлено.
Разом з цим апелянт вказує на те, що суд першої інстанції не звернув увагу на той факт, що на час винесення оскаржуваної постанови тривала процедура оскарження податкового повідомлення-рішення, яке винесене податковим органом на підставі акту документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «АГРЕГАТБУД» від 05.06.2020. Копію позовної заяви про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень ГУ ДПС у Луганській області: № 0000170510 (форма «В4») від «07» липня 2020 року, №0000180510 (форма «ПС») від «07» липня 2020 року.№ 0000190510 (форма «Р») від «07» липня 2020 року, яку ТОВ «АГРЕГАТБУД» 04.09.2020р. було подано до Луганського окружного адміністративного суду, апелянтом було надано судді першої інстанції під час розгляду справи про адміністративне правопорушення. Тобто, як зауважується в апеляційній скарзі, наразі має місце спір між платником податку ТОВ «АГРЕГАТБУД» та податковим органом. За нормами Податкового кодексу України сума грошового зобов`язання, що оскаржуються, на час процедури оскарження вважається неузгодженою.
Таким чином апелянт вважає, що судом першої інстанції не було прийнято до уваги той факт, що висновки податкового органу про порушення податкового законодавства ТОВ «АГРЕГАТБУД», зазначені в акті від 05.06.2020 року, оскаржені, тому не можуть підтверджувати наявність в діях апелянта як директора товариства вини у формі умислу або необережності та бути підставою для притягнення його до адміністративної відповідальності. Отже, на думку ОСОБА_1 , до закінчення процедури оскарження податкового повідомлення-рішення та узгодження суми грошового зобов`язання, висновок податкового органу про порушення ним податкового законодавства є передчасним.

В судовому засіданні апеляційного суду  ОСОБА_1 та його захисник Цимбалюк В.Г. підтримали викладені в апеляційній скарзі доводи у повному обсязі, наполягали на їх задоволенні та просили скасувати постанову судді Рубіжанського міського суду Луганської області від 10 вересня 2020 року, а провадження по справі закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП. 
Додатково захисник вказував на порушення посадовими особами ДПІ визначених ст.254 КУпАП строків складання протоколу про адміністративне правопорушення, посилаючись на те, що податкова перевірка проводилася з 25.05.2020 по 29.05.2020 року, сам акт про результати її проведення був складений 05.06.2020 року, а протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.163-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 був складений лише 25 червня 2020 року, без виклику та отримання від ОСОБА_1 пояснень щодо обставин справи. Отже захисник вказує на порушення вимог ст.256 КУпАП під час складання посадовими особами ДПІ адмінпротоколу. 

Апеляційний суд, вислухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріалі справи та перевіривши доводи поданої апеляційної скарги, дійшов наступного висновку.

За приписами ч.7 ст.294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
У відповідності до вимог ч.ч.1,2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Згідно з положеннями ст.ст.245,252,280 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Орган (посадова особа) приймає рішення на підставі досліджених доказів, оцінюючи їх за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.
Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
При цьому положеннями статті 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Вказаних вимог закону судом першої інстанції недотримано з огляду на таке.
Відповідно до п. п. 3, 4 «Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення», затвердженої Наказом Міністерства фінансів України від 02 липня 2016 року № 566 (далі- Інструкція), посадові особи органів доходів і зборів при виявленні адміністративного правопорушення складають протокол про адміністративне правопорушення на бланку за формою згідно з додатком 1 до цієї Інструкції. Зміст Протоколу повинен відповідати вимогам, викладеним у статті 256 КУпАП.
При цьому, згідно вимог ч.ч.1,2 ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.
Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Натомість, усупереч зазначеним вимогам закону, уповноваженою посадовою особою Головного управління ДПС у Луганській області протокол № 24 про адміністративне правопорушення (а.с.2) відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.163-1 КУпАП був складання лише 25.06.2020 року, тобто через двадцять днів після складання акту від 05.06.2020 №413/12-32-05-10/35753200 про результати документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «АГРЕГАТБУД» (а.с.5-10). 
Виходячи із загальних завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення, визначених статтею 1 цього Кодексу, уповноважені посадові особи органів державної влади, які відповідно до ст.255 КУпАП наділені повноваженнями складати протоколи про адміністративне правопорушення, повинні діяти на підставі закону та згідно процедури визначеної законодавчими нормами.
Отже, на переконання апеляційного суду, у даній справі вбачається істотне порушення процесуальних норм під час складання протоколу №24 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.163-1 КУпАП, а отже цей протокол, у розумінні ст.251 КУпАП, неможна вважати допустимим доказом по справі. Ця обставина залишилася поза увагою суду першої інстанції, а отже його посилання у постанові, як на доказ винуватості ОСОБА_1 у вчинені правопорушення, є безпідставним. 
Крім того, залишилися поза увагою місцевого суду та не знайшли своєї оцінки доводи ОСОБА_1  щодо початою процедури оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень, винесених за результатами складеного акту від 05.06.2020 №413/12-32-05-10/35753200 про результати документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «АГРЕГАТБУД», про що зазначалося ним у письмових поясненнях наданих суду (а.с.26-29, 30-34). Натомість надані стороною захисту апеляційному суду письмові докази (а.с.68-78) свідчать про розпочату процедуру розгляду Луганським окружним адміністративним судом позовної заяви ТОВ «АГРЕГАТБУД» до ГУ ДПС у Луганській області про визнання проти правними та скасування податкових повідомлень-рішень.
Решта доказів, на які посилався суд першої інстанції, не доводять вину особи у вчиненні адміністративного правопорушення.
Презумпція невинуватості - є конституційною гарантією, яка закріплена статтею 62 Основного закону України та передбачає, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.
Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Положеннями ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" зобов`язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права, а ЄСПЛ притримується у своїх рішеннях позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" N 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. the UnitedKingdom), п. 161, Series A заява N 25).
З огляду на викладене, апеляційний суд вважає обґрунтованими доводи сторони захисту про відсутність доказів наявності в діях ОСОБА_1  складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.
Згідно п.2 ч.8 ст.294 КУпАП за наслідкам розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право, зокрема, скасувати постанову та закрити провадження у справі.
Підсумовуючи вищенаведене апеляційний суд дійшов висновку про те, що апеляційна скарга  ОСОБА_1  є обґрунтованою та підлягає задоволенню, а постанова судді Рубіжанського міського суду Луганської області від 10 вересня 2020 року - скасуванню, із закриттям провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в діях  ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення за ч.1 ст.163-1 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.294 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 - задовольнити.
Постанову Рубіжанського міського суду Луганської області від 10 вересня 2020 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 85 гривень - скасувати.
Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.163-1 КУпАП відносно ОСОБА_1 - закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

СУДДЯ ЛУГАНСЬКОГО 
АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ                                         В.В. РУДЕНКО