ПОСТАНОВА
Іменем України

05 листопада 2020 року 
Київ
справа №855/97/20
адміністративне провадження №А/9901/34/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого - Губської О. А.,
суддів: Білак М. В., Калашнікової О. В., 
за участю: секретаря судового засідання - Лямзіної А.Д.,                
представника Центральної виборчої комісії: Гугуєвої О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу довіреної особи кандидата у народні депутати ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 листопада 2020 року у справі №855/87/20 за позовом довіреної особи кандидата у народні депутати ОСОБА_1 - ОСОБА_2 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправною постанови, зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
І. Суть спору
1. Довірена особа кандидата у народні депутати ОСОБА_1 - ОСОБА_2 (далі - позивач) звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду з адміністративним позовом до Центральної виборчої комісії (далі - відповідач, ЦВК), в якому просив:
1.1. визнати протиправним рішення відповідача, яке полягає у нерозгляді скарги позивача від 28 жовтня 2020 року по суті і не вжитті заходів для встановлення законності при порушені виборчих прав кандидата у народні депутати України ОСОБА_1 ;
1.2. зобов`язати відповідача розглянути скаргу позивача від 28 жовтня 2020 року по суті, встановити законність і прийняти рішення зобов`язати ОВК здійснити перерахунок голосів на виборчій дільниці №740209.
2. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 28 жовтня 2020 року довірена особа кандидата у народні депутати України ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернувся до Центральної виборчої комісії із скаргою на бездіяльність Окружної виборчої комісії з виборів народних депутатів України на проміжних виборах народного депутата України 25 жовтня 2020 року в одномандатному виборчому окрузі №208, в яких просив: 1.Визнати бездіяльність ОВК такою, що не відповідає вимогам законодавства про вибори депутатів, порушує права та законні інтереси кандидата у народні депутати України ОСОБА_1 ; 2. Зобов`язати ОВК розглянути скаргу від 27 жовтня 2020 року; 3. Зобов`язати ОВК здійснити перерахунок голосів на виборчій дільниці №740209. Однак постановою ЦВК №440 від 30.10.2020 вказана скарга не була розглянута по суті з посиланням на те, що до ЦВК відповідно до ч.6 ст.108 Закону України «Про вибори народних депутатів України» розглядає скарги лише на бездіяльність Окружної виборчої комісії, а такої бездіяльності на думку відповідача не було, оскільки ОВК вживала дії по розгляду скарги від 27 жовтня 2020 року. Позивач вважає таку позицію відповідача неправомірною.
ІІ. Зміст рішення суду першої інстанції і мотиви його ухвалення
3. Рішенням Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 листопада 2020 року в задоволенні позову відмовлено.
4. Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що ЦВК правомірно залишила без розгляду скаргу довіреної особи кандидата у народні депутати України ОСОБА_1 ОСОБА_2 від 28.10.2020, оскільки ця скарга стосувалася прийнятого ОВК рішення від 27.10.2020 №32, яке підлягає оскарженню виключно до суду.
ІІІ . Провадження в суді апеляційної інстанції 
5. Не погоджуючись з рішенням Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 листопада 2020 року, довірена особа кандидата у народні депутати України ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернувся до Верховного Суду з апеляційною скаргою, у якій, посилаючись на неповне дослідження доказів і неправильне встановлення обставин справи, а також незастосування норм відповідного матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. Також апелянт просить постановити окрему ухвалу і звернутися до Національної поліції України і Генеральної прокуратури із інформацією про фальшування і службове підроблення ОВК Постанови №32 від 27.10.2020.
6. В обґрунтування вимог апеляційної скарги скаржник зазначає, що відповідно до ч.11 ст.111 Закону України «Про вибори народних депутатів України» виборча комісія приймає рішення про залишення скарги без розгляду по суті, якщо вона подана неналежним суб`єктом звернення зі скаргою, до неналежного суб`єкта розгляду скарги або з порушенням строків оскарження, встановлених статтею 109 цього Закону. На думку позивача, його скарга до ОВК від 27 жовтня 2020 року була подана належним суб`єктом звернення, до належного суб`єкта розгляду скарги і без порушення строків оскарження, встановлених статтею 109 цього Закону.
6.1. Тобто, скаржник вважає, що суд першої інстанції не застосував ч.11 ст.111 Закону України «Про вибори народних депутатів України», що вплинуло на остаточне рішення.
6.2. На думку скаржника, жодної дії по розгляду скарги позивача по суті вчинено не було, що є бездіяльністю ОВК, яка може бути оскаржена до ЦВК.
6.3. Крім того, апелянт стверджує також про вчинення головою і секретарем ОВК кримінальних правопорушень, передбачених статтею 158-3 (фальсифікація виборчої документації) і статтею 366 (службове підроблення) Кримінального кодексу України, що відповідно до частини першої статті 249 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) є підставою для постановлення судом окремої ухвали з метою забезпечення законності під час виборчого процесу.
7. У відзиві на апеляційну скаргу відповідач проти доводів апеляційної скарги заперечує, вважає, що суд першої інстанції обґрунтовано відмовив у задоволенні позову та просить Суд відмовити у задоволенні апеляційної скарги та залишити без змін оскаржуване рішення суду першої інстанції.
8. У судове засідання представник позивача не з`явився. Повідомлений належним чином про дату та час судового засідання. 
9. Представник відповідача у судовому засіданні заперечувала проти апеляційної скарги з мотивів, викладених у відзиві на апеляційну скаргу, та просила відмовити в її задоволенні.
IV. Фактичні обставини справи
10. Постановою Центральної виборчої комісії «Про призначення проміжних виборів народного депутата України в одномандатному виборчому окрузі № 208 (Чернігівська область)» від 05 червня 2020 № 20 призначено проміжні вибори народного депутата України в одномандатному виборчому окрузі № 208 (Чернігівська область) на неділю, 25 жовтня    2020 року.
11. 25.10.2020 відбулися проміжні вибори народного депутата України в одномандатному виборчому окрузі № 208 (Чернігівська область).
12. Довіреною особою кандидата у народні депутати ОСОБА_1 ОСОБА_3 , 27 жовтня 2020 року до Окружної виборчої комісії з виборів народних депутатів України на проміжних виборах народного депутата України 25 жовтня 2020 року в одномандатному виборчому окрузі № 208 подано скаргу, в якій він просив прийняти рішення про проведення повторного підрахунку голосів на виборчій дільниці №740209, в порядку встановленому Законом «Про вибори народних депутатів України».
13. Постановою Окружної виборчої комісії з виборів народних депутатів України на проміжних виборах народного депутата України 25 жовтня 2020 року в одномандатному виборчому окрузі №208 «Про прийняття протоколів дільничних виборчих комісій» від  27 жовтня 2020 року №32, зокрема, скаргу довіреної особи кандидата у народні депутати ОСОБА_1 - ОСОБА_3, від 27 жовтня 2020 року залишено без розгляду.
14. 28 жовтня 2020 року позивачем до відповідача подано скаргу, в якій він просив визнати бездіяльність Окружної виборчої комісії в одномандатному виборчому окрузі №208 такою, що не відповідає вимогам законодавства про вибори депутатів, порушує права та законні інтереси кандидата у народні депутати України ОСОБА_1 ; зобов`язати Окружну виборчу комісію в одномандатному виборчому окрузі № 208 розглянути скаргу позивача від 27 жовтня 2020 року; зобов`язати Окружну виборчу комісію в одномандатному виборчому окрузі № 208 здійснити перерахунок голосів на виборчій дільниці №740209.
15. Постановою Центральної виборчої комісії від 30 жовтня 2020 № 440, скаргу позивача, зареєстровану Центральною виборчою комісією, зокрема за №21-36-20537, залишено без розгляду по суті.
16. При прийнятті цієї постанови відповідач виходив з того, що за змістом частини шостої статті 108 Закону України "Про вибори народних депутатів України" до ЦВК може бути оскаржена бездіяльність окружної виборчої комісії. Водночас ОВК за результатами розгляду скарги довіреної особи кандидата у народні депутати ОСОБА_1 - ОСОБА_3 від 27.10.2020 прийняла постанову від 27.10.2020 №32, яка підлягає оскарженню виключно до суду шляхом подання позовної заяви (частини шоста, дев`ята статті 108 Закону України "Про вибори народних депутатів України").
17. Позивач вважає зазначену постанову відповідача протиправною, у зв`язку з чим звернувся до суду з цим позовом.
V. Релевантні джерела права й акти їх застосування
18. Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
19. У статті 38 Конституції України закріплено право громадян вільно обирати і бути обраними до органів державної влади та органів місцевого самоврядування.
20. Відповідно до частини 1   статті 1 Закону України "Про Центральну виборчу комісію" від 30 червня 2004 року № 1932-IV   (далі - Закон № 1932-IV) Комісія є постійно діючим колегіальним державним органом, який діє на підставі   Конституції України   та   законів України наділений повноваженнями щодо організації підготовки і проведення виборів Президента України, народних депутатів України, депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів, всеукраїнського і місцевих референдумів в порядку та в межах, встановлених цим та іншими законами України.
21. За   статтею 2 Закону № 1932-IV   Комісія відповідно до своїх повноважень забезпечує дотримання передбачених   Конституцією України та   законами України принципів   і засад виборчого процесу, реалізацію виборчих прав громадян України. Комісія будує свою діяльність на принципах верховенства права, законності, незалежності, об`єктивності, компетентності, професійності, колегіальності розгляду і вирішення питань, обґрунтованості прийнятих рішень, відкритості і публічності.
22. Згідно з частиною другою   статті 3 Закону № 1932-IV   Комісія та її члени зобов`язані діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені   Конституцією України, цим та іншими законами України.
23. Згідно з ч.4 ст.14 Закону № 1932-IV скарги, що стосуються виборів чи референдумів, подаються до Комісії у порядку та строки, встановлені законом про вибори чи законом про референдуми.
24. Відповідно до ч.4 ст.15 вказаного Закону скарги, що стосуються виборів чи референдуму, розглядаються Комісією у порядку та строки, встановлені законом про вибори чи законом про референдуми.
25. Відповідно до частини третьої   статті 77 Конституції України   порядок проведення виборів народних депутатів України встановлюється законом.
26. Спеціальним законом, який регламентує порядок проведення виборів       народних депутатів України, є Закон України «Про вибори народних депутатів України» від 17 листопада 2011 року № 4061-VI  (далі - Закон № 4061-VI), який втратив чинність 01 січня 2020 року у зв`язку з прийняттям Виборчого кодексу України, крім положень щодо організації та проведення проміжних виборів і заміщення народних депутатів України, обраних у загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі, повноваження яких достроково припинені, що діють до наступних чергових або позачергових виборів народних депутатів України (підпункт 2 пункту 2 розділу XXXXII «Прикінцеві та перехідні положення» Виборчого кодексу України)
27. Статтею 108 Закону № 4061-VI передбачений порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності, що стосуються виборів депутатів.
28. Відповідно до частини 1 цієї статті, кандидат у депутати, зареєстрований у встановленому Законом порядку, партія - суб`єкт виборчого процесу, в особі її керівника, представника партії у Центральній виборчій комісії, уповноваженої особи партії чи іншої особи, уповноваженої рішенням центрального керівного органу партії, довірена особа кандидата у депутати, офіційний спостерігач, виборча комісія, утворена відповідно до цього Закону, виборець, чиї особисті виборчі права або охоронювані законом інтереси щодо участі у виборчому процесі, у тому числі на участь у роботі виборчої комісії чи на здійснення спостереження, порушено рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта оскарження, може звернутися до виборчої комісії зі скаргою, що стосується виборчого процесу, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею та    ст. 109-113 цього Закону.
29. Суб`єкти звернення зі скаргою, зазначені в частині першій цієї статті, можуть з урахуванням вимог цього Закону оскаржити до відповідної виборчої комісії рішення, дії чи бездіяльність, що стосуються виборчого процесу, таких суб`єктів оскарження: 1) виборчої комісії, члена виборчої комісії; 2) політичної партії - суб`єкта виборчого процесу; 3) кандидата у депутати; 4) уповноважених осіб партій, довірених осіб кандидатів у депутати, офіційних спостерігачів від партій, кандидатів у депутати та громадських організацій - лише щодо скарг, передбачених частиною шостою статті 111 цього Закону (частина 2 статті 108 Закону № 4061-VI).
30. Відповідно до частини 5 статті 108 Закону № 4061-VI рішення, дії чи бездіяльність дільничної виборчої комісії, її члена може бути оскаржено до окружної виборчої комісії, яка утворила відповідну дільничну виборчу комісію.
31. Згідно з ч. 6 ст. 108 Закону № 4061-VI рішення, дії чи бездіяльність окружної виборчої комісії, її члена може бути оскаржено до суду. Скарга щодо бездіяльності окружної виборчої комісії також може бути подана до Центральної виборчої комісії.
32. Відповідно до ч.3 ст.109 вказаного Закону скарга щодо порушення, яке мало місце під час голосування, може бути подана до відповідної дільничної виборчої комісії не пізніше закінчення голосування. Скарга щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, членів цих комісій, що мали місце у день голосування, під час підрахунку голосів на дільниці, може бути подана до окружної виборчої комісії у дводенний строк з дня прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.
33. Згідно з частиною 1 статті 110 Закону №4061-VI    скарга до виборчої комісії подається у письмовій формі. Скарга повинна містити: назву виборчої комісії, до якої вона подається; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) суб`єкта звернення зі скаргою, його місце проживання (поштову адресу), а також номер засобу зв`язку, адресу електронної пошти, якщо такі є; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) суб`єкта оскарження, його місце проживання (поштову адресу), а також номер засобу зв`язку, адресу електронної пошти, якщо такі є; суть порушеного питання; виклад обставин і зазначення доказів, якими суб`єкт звернення обґрунтовує свої вимоги; чітко сформульовані вимоги із зазначенням суті рішення, ухвалення якого вимагається від виборчої комісії; перелік документів і матеріалів, що додаються; зазначення заінтересованих осіб, яких суб`єкт звернення зі скаргою вважає за потрібне залучити до розгляду скарги; підпис суб`єкта звернення зі скаргою чи особи, яка його представляє відповідно до статті 108 цього Закону, із зазначенням дати підписання.
34. Відповідно до частини 11 статті 111 Закону №4061-VI    виборча комісія приймає рішення про залишення скарги без розгляду по суті, якщо вона подана неналежним суб`єктом звернення зі скаргою, до неналежного суб`єкта розгляду скарги або з порушенням строків оскарження, встановлених   статтею 109   цього Закону.
35. Згідно з ч.12 статті 111 Закону №4061-VI    Центральна виборча комісія, приймаючи рішення про залишення скарги без розгляду по суті, може з власної ініціативи взяти до розгляду факти, викладені у скарзі.
36. З метою забезпечення однакового застосування виборчими комісіями Закону України "Про вибори народних депутатів України" при розгляді скарг, що стосуються виборчого процесу з виборів народних депутатів України розроблено Порядок розгляду скарг виборчими комісіями з виборів народних депутатів України, затверджений постановою Центральної виборчої комісії від 31 липня       2012 року № 133 (далі - Порядок).
37. Відповідно до пп.1 п.3.3. Порядку, виключно до суду шляхом подання позовної заяви оскаржуються рішення, дії чи бездіяльність Центральної виборчої комісії, члена Центральної виборчої комісії.
38. Положеннями п. 3.4. Порядку передбачено, що до Центральної виборчої комісії або до суду (шляхом подання позовної заяви) оскаржуються, зокрема бездіяльність окружної виборчої комісії (частина шоста статті 108 Закону України "Про вибори народних депутатів України").
39. Скарга, оформлена з додержанням вимог Закону України "Про вибори народних депутатів України" та Порядку, розглядається відповідною виборчою комісією на своєму засіданні (п. 7.1. Порядку).
40. Відповідно до п. 7.2. Порядку, під час вивчення скарги виборча комісія встановлює:
1) чи подано скаргу належним суб`єктом звернення зі скаргою, визначеним Законом;
2) чи віднесено Законом розгляд цієї скарги до повноважень виборчої комісії (належний суб`єкт розгляду скарги);
41. При вирішенні питання, чи належить розгляд поданої скарги до повноважень виборчої комісії, необхідно враховувати не лише зазначені у скарзі предмет та суб`єкт оскарження, а й проаналізувати сформульовані суб`єктом звернення зі скаргою вимоги та суть рішення, ухвалення якого вимагається від виборчої комісії (п. 7.4. Порядку).
VI. Позиція Верховного Суду
42. З аналізу положень Закону №4061-VI вбачається, що за результатами розгляду скарги по суті виборча комісія може задовольнити скаргу повністю або частково чи відмовити в її задоволенні. Також, в окремих випадках, визначених Законом, скаргу може бути залишено без розгляду.
43. При цьому, прийняття вказаних рішень є результатом дій виборчої комісії, що виразились у розгляді такої скарги.
44. Протиправною бездіяльністю суб`єкта владних повноважень є форма поведінки (діяння) відповідного органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи в невчиненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними й реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.
45. Як убачається зі змісту скарги, поданої довіреною особою кандидата у народні депутати ОСОБА_1 - ОСОБА_2 28 жовтня 2020 року до ЦВК, останній уважав бездіяльністю ОВК залишення нею без розгляду скарги ОСОБА_3 від 27 жовтня 2020 року з вимогами про перерахунок голосів на виборчій дільниці №740209.
46. В той же час, з матеріалів справи вбачається, що в даному випадку Окружною виборчою комісією за результатами розгляду скарги ОСОБА_3 від 27 жовтня 2020 року було прийнято Постанову від 27 жовтня 2020 року № 32 «Про прийняття протоколів дільничних виборчих комісій», якою, зокрема, залишено вказану скаргу позивача без розгляду, що є рішенням відповідної ОВК, а не бездіяльністю, як помилково вважає позивач. 
47. Відповідач, в свою чергу, досліджуючи питання чи належить розгляд поданої позивачем скарги до повноважень Комісії (належний суб`єкт розгляду скарг), взяв до уваги пункт 7.4 Порядку, відповідно до якого при вирішенні питання, чи належить розгляд поданої скарги до повноважень виборчої комісії, необхідно враховувати не лише зазначені у скарзі предмет та суб`єкт оскарження, а й проаналізувати сформульовані суб`єктом звернення зі скаргою вимоги та суть рішення, ухвалення якого вимагається від виборчої комісії.
48. Як вбачається з постанови Центральної виборчої комісії від 30 жовтня 2020 року №440, залишаючи без розгляду по суті скарги довіреної особи кандидата в народні депутати України ОСОБА_1 ,       зокрема і скаргу, зареєстровану в ЦВК 28 жовтня 2020 року № 21-36-20537, відповідач виходив з того, що ОВК розглянула скарги ОСОБА_3 від 27 жовтня 2020 року та за результатами їх розгляду прийняла постанову від 27 жовтня 2020 року № 32 «Про прийняття протоколів дільничних виборчих комісій», проте суб`єкт звернення з указаною постановою не погодився, тобто фактично оскаржує рішення Окружної виборчої комісії.
49. При цьому, відповідно до частини шостої статті 108 Закону України «Про вибори народних депутатів України», пункту 3.4 Порядку до Центральної виборчої комісії може бути оскаржено бездіяльність Окружної виборчої комісії.
50. В той же час, частинами шостою, дев`ятою статті 108 вищевказаного Закону та пунктом 3.3 Порядку передбачено, що рішення окружної виборчої комісії оскаржуються до суду шляхом подання позовної заяви.
51. Відтак, з системного аналізу наведених вище норм вбачається, що Центральна виборча комісія наділена повноваженнями щодо розгляду скарг на бездіяльність окружної виборчої комісії, в той час як скарги на рішення окружної виборчої комісії можуть бути подані та розглянуті лише у судовому порядку.
52. Аналізуючи вказані норми, Суд приходить висновку, що Центральна виборча комісія не наділена повноваженнями щодо розгляду скарг на рішення окружної виборчої комісії, а такі рішення можуть бути оскаржені у судовому порядку.
53. Враховуючи вищевикладене, Суд погоджується з висновками суду першої інстанції, що  відповідач дійшов правильного висновку щодо залишення без розгляду по суті скарги довіреної особи кандидата в народні депутати України в одномандатному виборчому окрузі № 208 на проміжних виборах народного депутата України 25 жовтня 2020 року ОСОБА_1 - ОСОБА_2 від 28 жовтня 2020 року, оскільки Центральна виборча комісіє є неналежним суб`єктом розгляду скарг ОСОБА_2 на рішення Окружної виборчої комісії.
54. Ураховуючи, що решта позовних вимог є похідними від вимоги про визнання рішення відповідача протиправним, колегія суддів погоджується з висновком Шостого апеляційного адміністративного суду про відсутність підстав для задоволення всіх позовних вимог.
55. Викладені в апеляційній скарзі доводи щодо помилковості висновків суду першої інстанції не підтвердилися під час розгляду апеляційної скарги.
56. Суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
57. Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
58. На підставі викладеного, апеляційний суд констатує, що оскаржуване судове рішення ґрунтується на правильно встановлених фактичних обставинах справи, яким надана належна юридична оцінка із правильним застосуванням норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, а суд під час розгляду справи не допустив порушень процесуального закону, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.
59. Відповідно до   статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України   суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
60. Щодо вимог апеляційної скарги про постановлення Судом окремої ухвали і звернення до Національної поліції України і Генеральної прокуратури із інформацією про фальшування і службове підроблення окружною виборчою комісією постанови № 32 від 27 жовтня 2020 року Верховний Суд зазначає, що відсутні підстави для постановлення такої ухвали, визначені приписами статей 249 та 278 КАС України.
61. Також Верховний Суд враховує, що постанова окружної виборчої комісії №32 від 27 жовтня 2020 року та дії цієї комісії щодо її прийняття не є предметом спору в цій справі, а тому в силу правил статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України не підлягають перевірці судом апеляційної інстанції.
VII. Судові витрати
62. При поданні апеляційної скарги в цій справі позивачем не сплачено судового збору. А тому з урахуванням вимог частини дев`ятої   статті 273 Кодексу адміністративного судочинства України   питання про його стягнення суд вирішує цією постановою.
63. Згідно із частиною першою   статті 4 Закону України «Про судовий збір»   судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
64. Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік»   встановлено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу в розрахунку на місяць станом на 1 січня 2020 року - 2102, 00 грн.
65. Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої   статті 4 Закону України «Про судовий збір»   за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано, зокрема фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
66. Підпунктом 2 пункту 3 частини другої   статті 4 Закону України «Про судовий збір»   встановлено, що за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
67. Під час звернення з позовом до суду першої інстанції позивач мав сплатити 840,80 грн судового збору та за подачу апеляційної скарги 150% від вказаної суми.
68.   З огляду на положення статей   139,   273 КАС України, беручи до уваги результати апеляційного розгляду, суд дійшов висновку про необхідність стягнення на користь бюджету за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судового збору в розмірі 1261,20 грн.
Керуючись статтями 272, 273, 278, 292, 293, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, Суд, 
ПОСТАНОВИВ:
1. Апеляційну скаргу довіреної особи кандидата у народні депутати ОСОБА_1 - ОСОБА_2 залишити без задоволення.
2. Рішення Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 листопада 2020 року у справі №   855/97/20 залишити без змін.
3. Стягнути з кандидата у народні депутати ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь Державної судової адміністрації України (отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106; код ЄДРПОУ: 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA798999980000031211256026001; код   класифікації доходів бюджету: 22030106) судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 1261 (одна тисяча двісті шістдесят одна) гривня 20 копійок.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає. 

Головуючий суддя                                                                       О. А. Губська

Судді                                                                                                    М. В. Білак
                                                                                                    
                                                                                                    О. В. Калашнікова