УХВАЛА

16 листопада 2020 року 
Київ
справа №320/5529/18
адміністративне провадження №К/9901/28047/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Усенко Є.А.,
суддів: Гімона М.М.,  Ханової  Р.Ф., 
розглянув матеріали касаційної скарги Дочірнього підприємства «Рітейл Центр» (далі - ДП «Рітейл Центр») на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2020 у справі за адміністративним позовом ДП «Рітейл Центр» до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень ,
У С Т А Н О В И В :
27.10.2020 ДП «Рітейл Центр» звернулося до Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду з касаційною скаргою на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.09.2020.
За змістом   статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України   (далі - КАС) відкриття касаційного провадження обумовлено, зокрема, відповідністю касаційної скарги вимогам цього   Кодексу   щодо форми і змісту касаційної скарги.
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху як така, що подана без дотримання вимог пункту 4 частини четвертої статті 328 КАС, відповідно до якого у касаційній скарзі зазначається підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав). 
З огляду на зміст касаційної скарги неможливим є встановлення конкретної підстави, на якій вона подається.
В касаційній скарзі позивач вказує, що у цій справі наявні беззаперечні підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 3, 4 частини четвертої статті 328 КАС. 
В подальшому скаржник в касаційній скарзі наводить норму пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС, постанови Верховного Суду, висновкам в яких щодо оцінки податкової інформації в контексті поняття доказу в адміністративному судочинстві, як стверджує позивач, не відповідає застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права.
Посилання на початку касаційної скарги на пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС в подальшому не знаходить свого обґрунтування. 
При цьому, посилаючись на пункт 4 частини четвертої статті 328 КАС, скаржник формально зазначає про наявність підстави для скасування судових рішень, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 353 КАС. Разом з тим, пункт 1 частини другої статті 353 КАС регламентує прийнятність цих доводів виключно за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених частиною четвертою статті 328 КАС. Враховуючи те, що скаржником не наведено належного обґрунтування підстав касаційного оскарження судових рішень, ця умова не може бути перевірена.   
Зазначене у своїй сукупності свідчить про невизначеність скаржника щодо підстави для касаційного оскарження постанови суду апеляційної інстанції.
Водночас, суд касаційної інстанції не може самостійно визначати підстави касаційного оскарження, такий обов`язок покладено на особу, яка оскаржує судові рішення, оскільки в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстави (підстава) відкриття касаційного провадження (частина третя статті 334 КАС), а в подальшому саме в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення (частина перша статті 341 КАС).
Отже, відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження або їх некоректне (помилкове) визначення, або визначення безвідносно до предмета спору у конкретній справі, у якій подається касаційна скарга, може унеможливити в подальшому її розгляд.
Згідно з частиною другою  статті 332 КАС до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, частиною другою якої передбачено залишення позовної заяви без руху із зазначенням її недоліків, способу та строку для їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Зважаючи на викладене, касаційна скарга залишається без руху із наданням десятиденного строку з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, протягом якого скаржник має право надати/надіслати суду касаційної інстанції: заяву про уточнення підстав касаційного оскарження постанови суду апеляційної інстанції у цій справі.
Керуючись статями 248, 332 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд
У Х В А Л И В :
Касаційну скаргу Дочірнього підприємства «Рітейл Центр» залишити без руху.
Встановити для усунення зазначених в ухвалі недоліків десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................
Є.А. Усенко
М.М. Гімон 
 Р.Ф. Ханова ,
Судді Верховного Суду