Справа № 991/7665/20
Провадження №11-сс/991/833/20

У Х В А Л А
06 жовтня 2020 року                                                                         місто Київ

Суддя Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 перевірив апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 17.09.2020 про відмову в задоволенні скарги на бездіяльність уповноваженої службової особи Державного бюро розслідувань (далі – ДБР), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі – ЄРДР).
Історія провадження
1.17.09.2020 слідчий суддя Вищого антикорупційного суду відмовив у задоволенні скарги ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої службової особи ДБР, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР (далі – ухвала слідчого судді).
2.29.09.2020 ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку подав апеляційну скаргу на зазначену ухвалу, яка надійшла до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду 05.10.2020.
Вимоги та мотиви апеляційної скарги 
3.В апеляційній скарзі ОСОБА_2  висловлює прохання скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу.
4.В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що: (1) ухвала слідчого судді постановлена з грубим порушення норм матеріального і процесуального права, а саме: частини 1 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК), частини 2 статті 19 Конституції України; (2) навів фактичні обставини, які на його думку свідчать про вчинення кримінального правопорушення та зазначив, що (3) слідчий суддя не витребувала оригінали матеріалів з ТУ ДБР, розташованого у місті Хмельницькому, за його повідомлення про кримінальне правопорушення.
5.Також в апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить розглянути справу без його участі.
Оцінка та мотиви судді-доповідача
6.Оскарження ухвал слідчого судді здійснюється в апеляційному порядку (стаття 310 КПК).
7.Порядок перевірки ухвал слідчого судді в апеляційному порядку врегульовано статтею 422 КПК.
8.Отримавши апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді, суддя-доповідач невідкладно витребовує з суду першої інстанції відповідні матеріали та не пізніш як за день повідомляє особу, яка її подала, прокурора та інших заінтересованих осіб про час, дату і місце апеляційного розгляду (частина 1 статті 422 КПК).
9.Передбачений частиною 1 статті 422 КПК порядок дій та обмежені строки щодо розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді не передбачає прийняття окремого рішення щодо відкриття апеляційного провадження, однак призначення судового засідання щодо розгляду апеляційної скарги формально вказує на початок апеляційного розгляду (постанова об`єднаної палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 19.02.2019 у справі № 569/17036/118 (провадження № 51-598кмо19)).
10.При цьому суддя-доповідач, вирішуючи питання щодо призначення апеляційного розгляду, перевіряє апеляційну скаргу на предмет прийнятності та відсутності перешкод призначення її до апеляційного розгляду, що передбачені пунктами 2-4 частини 3 та частиною 4 статті 399 КПК. Однією з таких перешкод є подання апеляційної скарги після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку (пункт 4 частини 3 частині 399 КПК).
11.Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення (пункт 3 частини 2 статті 395 КПК). Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення (пункт 3 частини 2 статті 395 КПК). Правило початку перебігу строку «з дня отримання копії судового рішення» не поширюється на оскарження ухвал слідчого судді, постановлених за викликом особи, але без її участі. У такому випадку строк на апеляційне оскарження обчислюється за загальним правилом, а саме з моменту оголошення судового рішення (постанова Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 04.03.2020 у справі № 4910/16/19-к).
12.З матеріалів провадження вбачається, що слідчий суддя постановила (оголосила) оскаржувану ухвалу 17.09.2020 без участі ОСОБА_2 (а. с. 17, 18-20).
13.Як зазначив в апеляційній скарзі ОСОБА_2 , оскаржувану ухвалу він отримав 24.09.2020, апеляційну скаргу подав 29.09.2020 та не порушує перед судом питання про поновлення строку апеляційного оскарження. Тобто ОСОБА_2 відраховує початок перебігу строку на апеляційне оскарження з моменту одержання копії оскаржуваного судового рішення та не вважає його пропущеним.
14.У той же час, як зазначено у пункті 11 цієї ухвали, відлік строку апеляційного оскарження з дня отримання особою копії судового рішення слід починати лише за умови, що ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи. Витребувані суддею-доповідачем матеріали провадження свідчать про зворотнє.
15.Так, ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 15.09.2020, якою було відкрито провадження за скаргою ОСОБА_2 , постановлено викликати учасників процесу в судове засідання (а. с. 13). Секретар судового засідання телефонограмою від 16.09.2020 повідомила ОСОБА_2 про місце, дату та час судового засідання, а саме – 17.09.2020 о 10:00 (а. с. 16). Відповідно до журналу судового засідання від 17.09.2020 секретар доповів, що учасники судового процесу не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, ОСОБА_2 у своїй скарзі просив розглядати справу за його відсутності (а. с. 17). Зазначене підтверджується пунктом 2 прохальної частини скарги (а. с. 2).
16.Таким чином, відлік строку на апеляційне оскарження для ОСОБА_2 почався не з моменту отримання ним копії судового рішення (24.09.2020), а з дня оголошення ухвали слідчого судді у відповідності до вимог пункту 3 частини 2 статті 395 КПК, тобто з 17.09.2020.
17.Вказане свідчить, що апеляційна скарга подана ОСОБА_2 29.09.2020 із пропуском встановленого 5-денного строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді. При цьому він не порушує перед судом апеляційної інстанції питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді від 17.09.2020.
18.У зв`язку із цим, суддя-доповідач дійшов висновку про необхідність повернення апеляційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 17.09.2020 особі, яка її подала, на підставі пункту 4 частини 3 статті 399 КПК.
19.У той же час повернення апеляційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду апеляційної інстанції в порядку, передбаченому КПК, у межах строку на апеляційне оскарження (частина 7 статті 399 КПК), у тому числі з клопотанням про поновлення пропущеного строку на оскарження та із зазначенням поважності причин пропущення строку.
20.Керуючись статтями 395, 399 КПК, суддя-доповідач постановив:
1.        Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 17.09.2020 про відмову в задоволенні скарги на бездіяльність уповноваженої службової особи ДБР, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР – повернути особі, яка її подала.
2.        Копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до неї документами невідкладно надіслати особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Касаційного кримінального суду Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її постановлення.

Суддя                                                                                 ОСОБА_1