УХВАЛА

28 грудня 2020 року 
Київ
справа №120/278/20-а
адміністративне провадження №К/9901/34121/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду 
судді-доповідача Мельник-Томенко Ж.М.,
суддів Жука А.В., Мартинюк Н.М.,
розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Мельник-Томенко Ж.М.,
у справі №120/278/20-а за позовом ОСОБА_1 до Національної поліції України, Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, про визнання протиправними та скасування рішень, поновлення на посаді у відносинах публічної служби, 
УСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 11 грудня 2020 року звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 08 липня 2020 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 05 листопада 2020 року.
Ухвалою Верховного Суду від 28 грудня 2020 року відкрито касаційне провадження у справі №120/278/20-а.
24 грудня 2020 року до касаційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Мельник-Томенко Ж.М. обґрунтована наявністю обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.
Так, позивач зазначає, що суддя Мельник-Томенко Ж.М. у період часу з 14 червня 2007 року по 04 січня 2011 року працювала суддею Вінницького окружного адміністративного суду, а з 05 січня 2011 року по 2019 рік працювала суддею Вінницького апеляційного адміністративного суду (у подальшому Сьомий апеляційний адміністративний суд), де обіймала посаду заступника голови цього суду.
Уважає, що указані обставини можуть свідчити про те, що за період роботи у цих судах у судді Мельник-Томенко Ж.М. могли виникнути дружні стосунки із суддями, рішення яких оскаржуються у межах даної справи.
Зазначає, що про дружні стосунки судді Мельник-Томенко Ж.М. також свідчать обставини, пов`язані із наданням суддею Сторчаком В.Ю. своїх рекомендацій судді Мельник-Томенко Ж.М. як кандидату на посаду судді Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.
З огляду на викладене указує, що такі обставини викликають у нього обґрунтовані сумніви щодо можливості судді Мельник-Томенко Ж.М. забезпечити неупередженість та об`єктивність під час розгляду його касаційної скарги.
Перевіривши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Мельник-Томенко Ж.М. Суд зазначає таке.
Положення частин першої, другої статті 36 КАС України передбачають випадки, коли суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу), а саме: 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.
Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу, яка встановлює недопустимість повторної участі суддів в розгляді адміністративної справи.
Верховний Суд зазначає, що надаючи оцінку об`єктивності судді під час вчинення ним процесуальних дій у цій справі, необхідно виходити з таких критеріїв: чи вільний суддя під час виконання ним своїх обов`язків від будь-яких заходів впливу; чи сприяє його поведінка у судовому процесі та за стінами суду підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі; чи вчинялись суддею дії, які можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та приймати рішення у справах.
Перед розглядом справи суддя повинен утриматись від будь-яких коментарів, які можуть вплинути на перебіг цієї справи чи поставити під сумнів справедливе ведення процесу. Суддя утримується від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи стосовно певної особи чи питання.
При об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. При цьому, вирішальним є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною.
Верховний Суд зазначає, що суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.
Доводи заяви ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Мельник-Томенко Ж.М. не свідчать про наявність підстав, передбачених статтями 36, 37 КАС України, а зводяться до висловлення особистої думки, яка ґрунтується на оцінці інформації, отриманої з загальних джерел, та має суб`єктивний характер.
Отже, сумніви ОСОБА_1 щодо упередженості або необ`єктивності судді мають суб`єктивний характер, оскільки жодного прикладу вчинення суддею дій, які б свідчили про його упередженість чи поставили б під сумнів його безсторонність не наведено, а судження позивача ґрунтуються на емоційно-оціночних критеріях, що свідчить про необґрунтованість заяви.
Наведене спростовує викладені у заяві доводи про те, що суддя не може відповідати принципам неупередженості, зокрема, за об`єктивним критерієм.
Відповідно до частини четвертої статті 40 КАС України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.
На підставі викладеного вище, Суд визнає указану заяву необґрунтованою та передає її для вирішення питання про відвід іншому судді.
Керуючись статтями 36, 40 КАС України Суд
УХВАЛИВ:
Визнати заяву ОСОБА_1 про відвід судді Мельник-Томенко Ж.М. від розгляду справи №120/278/20-а - необґрунтованою.
Передати заяву ОСОБА_1 про відвід судді Мельник-Томенко Ж.М. від розгляду справи №120/278/20-а до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України, для розгляду заяви.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................
Ж.М. Мельник-Томенко
А.В. Жук
Н.М. Мартинюк
Судді Верховного Суду