ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/8457/20                                                         Суддя (судді) першої інстанції: Кушнова А.О.
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 грудня 2020 року                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого судді            Ключковича В.Ю.,
суддів          Парінова А.Б.,                 
                                                                                                            Беспалова О.О.,          
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2020 року (суддя Кушнова О.А.) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Служби у справах дітей Березанської міської ради, директора Недрянського навчально-виховного комплексу "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" Березанської міської ради Київської області ОСОБА_2, в.о. старости Недрянського Старостинського округу Виконавчого комітету Березанської міської ради Київської області ОСОБА_3 про визнання неправомірними дій, -

                                                 В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Служби у справах дітей Березанської міської ради, директора Недрянського навчально-виховного комплексу "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" Березанської міської ради Київської області ОСОБА_2, в.о. старости Недрянського Старостинського округу Виконавчого комітету Березанської міської ради Київської області ОСОБА_3, в якій просить визнати неправомірними дії директора Недрянського навчально-виховного комплексу "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" ОСОБА_2, в.о. старости Недрянського Старостинського округу Виконавчого комітету Березанської міської ради Київської області ОСОБА_3 та представників служби у справах дітей Березанської міської ради щодо обстеження умов проживання сім`ї позивача за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2020 року позовну заяву залишено без руху, надано позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків: 
- надання позовної заяви у паперовій формі із власноручним підписом позивача або особи, уповноваженої на її підписання, а також належним чином засвідчені копії документів, доданих до позовної заяви (для суду та відповідно до кількості учасників справи) у паперовій формі;
- надання оригіналів або засвідчених належним чином копій наявних в нього доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (в двох примірниках).
Зокрема, судом зазначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система не функціонує, а з позовної заяви вбачається, що документ сформований в системі "Електронний суд" 21.09.2020.
06.10.2020 до Київського окружного адміністративного суду через систему "Електронний суд" позивачем подано додаткові пояснення у справі та клопотання про усунення недоліків адміністративного позову.
Ухвалою  Київського окружного адміністративного суду від 12.10.2020 продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви на 10 календарних днів з моменту отримання копії ухвали суду, протягом якого позивачу необхідно надати суду: позовну заяву у паперовій формі  із власноручним підписом позивача або особи, уповноваженої на її підписання, а також належним чином засвідчені копії документів, доданих до позовної заяви (для суду та відповідно до кількості учасників справи) у паперовій формі; оригінали або засвідчені належним чином копії наявних в нього доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (в двох примірниках).
21.10.2020 до Київського окружного адміністративного суду через систему "Електронний суд" позивачем подано додаткові пояснення у справі та клопотання про усунення недоліків адміністративного позову.
У додаткових поясненнях від 21.10.2020, наданих у зв`язку з усуненням недоліків позовної заяви, позивач в частині виконання вимог ухвали суду від 28.09.2020 щодо необхідності надання позовної заяви у паперовій формі із власноручним підписом особи, уповноваженої на її підписання, а також належним чином засвідчених копій документів, доданих до позовної заяви (для суду та відповідно до кількості учасників справи) у паперовій формі, посилається на те, що його позов відповідає вимогам статей  160,  161 Кодексу адміністративного судочинства України, а вказані в ухвалі суду від 12.10.2020 недоліки позовної заяви не узгоджуються з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 10.09.2019 у справі №640/1374/19.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2020 року позовну заяву повернуто позивачеві з усіма доданими до неї документами, оскільки позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.
Не погоджуючись із вказаною ухвалою, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, в якій просить скасувати ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2020 року а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
В апеляційній скарзі позивач зазначає, що суд першої інстанції проігнорував посилання позивача на висновки, викладені в постанові Верховного Суду від 10.09.2019 у справі №640/1374/19.
Від відповідачів відзиви на апеляційну скаргу не надходили.
У відповідності до  ст. 308 КАС України  справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального права, колегія суддів виходить з наступного.
Відповідно до частин першої та другої  статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями  160,  161  цього  Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Пунктом 1 частини четвертої  статті 169 КАС України  встановлено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Згідно з частиною 4  статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Так, розглянувши позовну заяву позивача, залишаючи позовну заяву без руху, суд першої інстанції дійшов висновку, що до початку функціонування в Україні Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи всі документи мають подаватися в паперовому вигляді. Разом з тим, позов підлягає залишенню без руху, оскільки поданий з порушенням вимог ст. ст.  160,161 КАС України, а саме: не надано позовної заяви у паперовій формі із власноручним підписом позивача або особи, уповноваженої на її підписання, а також належним чином засвідчені копії документів, доданих до позовної заяви (для суду та відповідно до кількості учасників справи) у паперовій формі; не надано оригіналів або засвідчених належним чином копій наявних в нього доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (в двох примірниках).
Суд вказав, що недоліки позовної заяви мають бути усунені протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.
Як вбачається з матеріалів справи, на виконання вимог ухвали позивачем 06.10.2020 було подано через систему "Електронний суд" додаткові пояснення, у яких позивач вказує, що відомості про формування ним процесуального документу в підсистемі "Електронний суд" та докази перевірки електронного  цифрового підпису, накладеного на позовну заяву із використанням підсистеми "Електронний  суд", існують та доведені, що свідчить про використання позивачем передбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до Київського окружного адміністративного суду, а неприйняття позовної заяви, поданої через підсистему "Електронний суд" обмежує його право доступу до суду.
Розглянувши такі доводи позивача, та висноки суду першої інстанції, колегія суддів звертає увагу, що посилання суду першої інстанції на те, що позовна заява сформована позивачем в системі «Електронний суд» не є позовною заявою за формою, яка визначена  КАС України  є безпідставними, з огляду на наступне.
Відповідно до ч. 2  ст. 160 КАС України  позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Згідно з частинами 7-11  статті 44 КАС України  документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).
Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.
Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через Електронний кабінет.
Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 06 серпня 2019 року у справі №2340/4648/18, від 22 серпня 2019 року у справі №520/20958/18.
Згідно з положеннями частини третьої  статті 15 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»  у судах функціонує Єдина судова інформаційна (автоматизована) система. Разом з тим, згідно із  Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, який набрав чинності 15 грудня 2017 року, з дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у тексті Закону слова (назва) «Єдина судова інформаційна (автоматизована) система», «автоматизована система» у всіх відмінках (випадках) буде замінено словами «Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система» у відповідному відмінку.
Відповідно до частини восьмої  статті 18 КАС України  особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до  Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не визначено цим Кодексом.
У пункті 15 частини першої  розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України  зазначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
Оголошення про створення та забезпечення функціонування ЄСІТС було опубліковано Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» №229 (6984) 01 грудня 2018 року.
У подальшому, у газеті «Голос України» (№ 42 (7048) від 01 березня 2019 року) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно якого (відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року № 624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" (№ 229 (6984) від 01 грудня 2018 року).
Разом з тим, наказом ДСА України № 628 від 22 грудня 2018 року «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» вирішено запровадити тестовий режим експлуатації підсистеми «Електронний суд» у всіх місцевих та апеляційних судах України (пілотних судах).
Відповідно до пункту 2 цього наказу місцевим та апеляційним судам у ході тестового режиму експлуатації підсистеми «Електронний суд» слід керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого  рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30  (із змінами і доповненнями), у частині функціонування підсистеми «Електронний суд» (далі - Положення № 30).
Так, відповідно до пункту 2.3 рішення Ради суддів України від 12 квітня 2018 року № 16 передбачено, що ряд норм Положення № 30, в тому числі і розділ XI (Підсистема «Електронний суд»), набирають чинності та можуть використовуватись у тестовому режимі виключно для судів, визначених пілотними згідно з відповідним наказом ДСА України.
На цій підставі колегія суддів доходить до висновку, що з 22 грудня 2018 року отримані всіма місцевими та апеляційними судами заяви та інші процесуальні документи через підсистему «Електронний суд» мають реєструватися та розглядатися в установленому порядку.
Зокрема, відповідно до пункту 14 розділу XI Положення № 30 всі електронні документи, що надходять до суду, автоматично розмішуються у відповідному реєстрі електронної кореспонденції автоматизованої системи документообігу суду. Їхня реєстрація здійснюється за загальними правилами реєстрації вхідної кореспонденції, визначеними відповідними інструкціями з діловодства.
Отже, відповідно до пункту 1 Розділу ХІ Положення № 30 з 22 грудня 2018 року у всіх місцевих та апеляційних судах обмін електронними документами між судом, фізичними особами та учасниками судового процесу забезпечується засобами підсистеми "Електронний суд". Учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого Електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи (пункт 2 Положення № 30).
Електронний кабінет - захищений веб-сервіс, за допомогою якого забезпечується взаємодія авторизованого користувача з АСДС у режимі реального часу. Порядок реєстрації та роботи з електронним кабінетом встановлюється адміністратором (пункт 15 частини першої Розділу ІІ Положення № 30).
Згідно з вимогами розділу XI Положення № 30 обмін процесуальними документами в електронній формі повинен здійснюватися з офіційних електронних адрес (Електронних кабінетів), які вони мають створити в підсистемі "Електронний суд", розміщеній за посиланням:://cabinet.court.gov.ua.
Таким чином, відсутність факту початку повноцінного функціонування ЄСІТС не може бути перешкодою для роботи її підсистеми "Електронний суд" та відповідно, права особи на подання процесуальних документів через цю підсистему в електронній формі.
З інформації, наявної в Єдиній судовій інформаційній (автоматизованій) системі документообігу суду, вбачається, що позовна заява позивача надійшла за допомогою підсистеми «Електронний суд» та містить його електронний цифровий підпис.
Зазначена інформація кореспондується з наявною у матеріалах справи паперовою копією позовної заяви, яка роздрукована, стосовно того, що документи сформовані у системі «Електронний суд» 21.09.2020, та засвідчена ЕЦП позивача - зазначено прізвище, ім`я, по батькові позивача - ОСОБА_1 .
На цій підставі колегія суддів приходить до висновку про те, що, оскільки станом на дату подання позовної заяви в усіх місцевих та апеляційних судах, включаючи Київський окружний адміністративний суд, було запроваджено підсистему «Електронний суд» у тестовому режимі, позовну заяву було подано через підсистему «Електронний суд» через Електронний кабінет з використанням особистого цифрового підпису, а позивачем були виконано вимоги ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 вересня 2020 року про залишення позовної заяви без руху, суд першої інстанції дійшов до помилкового висновку про повернення позовної заяви.
Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 06 серпня 2019 року у справі №2340/4648/18, від 22 серпня 2019 року у справі №520/20958/18, від 10 вересня 2019 року у справі №640/1374/19.
Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованою Україною 17 липня 1997 року, встановлено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
У рішенні від 31 липня 2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Салах Шейх проти Нідерландів" вказав,що         ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. З рішення Європейського суду з прав людини від 17 липня 2008 року у справі "Каіч та інші проти Хорватії" вбачається, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.
Так, у справі Delcourt v. Belgium Суд зазначив, що "у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення". У справі Bellet v. Frаnсе Суд зазначив, що "стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".
Отже, як свідчить позиція Суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
В контексті наведеного вище, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали дійшов помилкового висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви, а тому, зазначена ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Відповідно до ч. 3  ст. 312 КАС України  у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
За змістом частини першої  статті 320 Кодексу адміністративного судочинства України  підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що оскільки судом першої інстанції порушено норми матеріального і процесуального права, що призвело до помилкового висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви, це є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст.ст.  308,  311,  312,  320,  321,  322,  325,  328,  329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2020 року скасувати, а справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Служби у справах дітей Березанської міської ради, директора Недрянського навчально-виховного комплексу "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" Березанської міської ради Київської області ОСОБА_2, в.о. старости Недрянського Старостинського округу Виконавчого комітету Березанської міської ради Київської області ОСОБА_3 про визнання неправомірними дій - направити до Київського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя                                                                              В.Ю. Ключкович

Судді                                                                                         О.О. Беспалов 

                                                                                                     А.Б. Парінов