ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/9635/20 Справа № 210/5807/19 	  	Суддя у 1-й інстанції - Ступак С. В. Суддя у 2-й інстанції - Зубакова  В. П.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2020 року                                                                м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого судді -       Зубакової В.П.
суддів -                           Барильської А.П., Бондар Я.М.
сторони:
скаржник – ОСОБА_1 ,
боржник – Приватне акціонерне товариство «Криворіжіндустрбуд», 
розглянувши у спрощеному позовному провадженні, у порядку ч. 13 ст. 7, ч. 1 ст. 369 ЦПК України, без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, апеляційну скаргу  ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Кравчук Андрій Сергійович, на ухвалу Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 вересня 2020 року, яка постановлена суддею  Ступаком С.В. у місті Кривому Розі Дніпропетровської області та повне судове рішення складено 28 вересня 2020 року,-
ВСТАНОВИВ :

14 вересня 2020 року ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Кравчук А.С., з використанням сервісу «Електронний суд», звернувся до Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області зі скаргою на дії Головного державного виконавця Металургійного відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного межрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Петручок Оксани Олександрівни.
Ухвалою Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 15 вересня 2020 року скаргу було залишено без руху та скаржнику надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали. До початку функціонування в Україні ЄСІТС всі документи мають подаватися в паперовому вигляді, а письмові заяви повинні мати власноручний підпис заявника. З огляду на викладене, скарга не є належним чином підписаною, а тому оформлена та подана до суду не у відповідності до вимог цивільного процесуального закону, який діє на час подачі скарги.
21.09.2020 року на виконання вимог вищевказаної ухвали ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Кравчук А.С., надав заяву про усунення недоліків з використанням сервісу «Електронний суд».
Ухвалою Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 вересня 2020 року позовна заява повернута ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Кравчук А.С., на підставі п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, як така, що не підписана належним чином.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Кравчук А.С., просить скасувати ухвалу суду та направити справу до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі, посилаючись на порушення судом норм процесуального права та неврахування того, що скарга подана до суду з використанням офіційного сервісу «Електронний суд», робота у якій можлива виключно з використанням власного електронного цифрового підпису, що свідчить про належне підписання скарги.
Відзив на апеляційну скаргу не подано.
Справа розглядається без повідомлення учасників справи, в порядку ч. 13 ст. 7, ч. 2 ст. 369 ЦПК України, оскільки оскаржується ухвала суду, зазначена у п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали судді в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Повертаючи скаргу ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Кравчук А.С., суд першої інстанції керувався п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України та виходив з того, що станом на дату надходження скарги в електронній формі до суду, Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему не затверджено, відтак відсутні правові підстави для звернення до суду в системі «Електронний суд» та унеможливлює її прийняття судом саме в електронній формі. При цьому, суд дійшов висновку, що до початку функціонування в Україні Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи всі документи мають подаватися в паперовому вигляді, а письмові заяви повинні мати власноручний підпис заявника, у зв`язку з чим визнав скаргу ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Кравчук А.С., такою, що не підписана належним чином.
З таким висновком суду колегія суддів не може погодитись з огляду на наступне.
Відповідно до ст.1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, яка набула чинності для України з 11.09.1997 року, Високі Договірні сторони гарантують кожному, хто перебуває під їхньою юрисдикцією права і свободи, визначенні в розділі І «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обовязків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.
У справі «Bellet у. France» Європейський суд з прав людини зазначив, що „стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".
Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
Відповідно до статей 1,3 ЦК України, статей 2, 4-5, 12-13, 19 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави, що виникають з цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також справ, розгляд яких, в порядку цивільного судочинства, прямо передбачено законом.
Кожна особа, а у випадках, встановлених законом, органи та особи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси, мають право в порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів; або прав, свобод та інтересів інших осіб, інтереси яких вони захищають, державних чи суспільних інтересів.
Подання скарги – це процесуальна дія, яка має здійснюватися у порядку, передбаченому ЦПК України.
Згідно статтей 447- 448 ЦПК України, сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи. Скарга подається до суду, який розглянув справу як суд першої інстанції. Про подання скарги суд повідомляє відповідний орган державної виконавчої служби, приватного виконавця не пізніше наступного дня після її надходження до суду.
Так, в судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку (ч.ч.1, 6 статті 14 ЦПК України).
Відповідно до підпунктів 15.1, 15.3 пункту 15 частини 1 Розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі; розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.
Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
Листом від 28 лютого 2019 року № 15-4999/19 Державна судова адміністрація України повідомила, що на виконання рішення Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року № 624/0/15-19, надіслала до Державного підприємства «Редакція газети Голос України» лист з проханням опублікувати 01 березня 2019 року оголошення в газеті «Голос України» про відкликання оголошення, опублікованого 01 грудня 2018 року № 229 (6984) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
Таким чином, після публікації цього оголошення зміни, передбачені Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», пов`язані з початком функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, не набувають чинності.
В той же час, на підставі вимог наказу Державної судової адміністрації України від 22 грудня 2018 року № 628 «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» у всіх місцевих та апеляційних судах України запроваджено тестовий режим експлуатації підсистеми «Електронний суд», у ході якого всім судам та учасникам процесу слід дотримуватись вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 у відповідній редакції.
Крім того, листом Державної судової адміністрації України від 23 січня 2019 року №15-1446/19 судам додатково роз`яснено, що отримані місцевими та апеляційними судами заяви та інші процесуальні документи через підсистему «Електронний суд» мають реєструватися та розглядатися в установленому порядку.
Отже, надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.
Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, безумовно є звернення з процесуальними документами в електронній формі, з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.
Саме таку правову позицію висловив Верховний Суд в постановах від 10 вересня 2019 року у справі №640/1374/19, 06 серпня 2019 року у справі №2340/4648/18 та 22 серпня 2019 року у справі №520/20958/18.
Отже, тестовий режим функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи не означає заборону прийняття судом процесуальних та інших документів у електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд».
З наданих матеріалів вбачається, що ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Кравчук А.С., звернувся до Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу  Дніпропетровської області зі скаргою на дії Головного державного виконавця Металургійного відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного межрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Петручок Оксани Олександрівни. Вказана скарга подана в електронному вигляді та містить відмітку про те, що документ був сформований в системі «Електронний суд» 13 вересня 2020 року (Т.1 а.с. 87).
Повертаючи скаргу ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Кравчук А.С., суд виходив з того, що скарга надійшла до суду електронною поштою та не містять підпису адвоката. Суд зазначив, що на час подачі скарги та заяви про усунення недоліків, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система роботу не розпочала роботу, а тому відсутні правові підстави для звернення до суду в системі «Електронний суд», що унеможливлює прийняття судом скарги та заяви з додатками саме в електронній формі.
Однак, відповідно до вищенаведених норм Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система у судах функціонує в тестовому режимі.
Згідно положень ч. 1, 4, 8 ст.14 ЦПК України, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Враховуючи викладене, висновки суду першої інстанції про неможливість подання скарги в електронному вигляді з використанням системи «Електронний суд» та з використанням електронного підпису є помилковими, а доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Кравчук А.С., заслуговують на увагу.
За таких обставин апеляційний суд вважає, що судом першої інстанції безпідставно повернуто скаргу ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Кравчук А.С.
Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції було порушено право скаржника на вільний доступ до правосуддя та постановлено оскаржувану ухвалу з порушенням норм процесуального права, а тому ухвала суду підлягає скасуванню на підставі п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, з направленням матеріалів до суду першої інстанції для вирішення питання відповідно до вимог ЦПК України.
Керуючись ст.ст. 367, 368, 369, п. 6 ч. 1 ст. 374, п. 4 ч. 1 ст. 379, ст. ст. 381-384 ЦПК України, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Кравчук Андрій Сергійович, - задовольнити.
Ухвалу Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28 вересня 2020 року скасувати та направити матеріали за скаргою на дії Головного державного виконавця Металургійного відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного межрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) ОСОБА_2 до Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області для вирішення питання відповідно до вимог ЦПК України.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
Повне судове рішення складено 23 грудня 2020 року.
Головуючий: 
Судді: