УХВАЛА

07 грудня 2020 року
м. Київ
справа №826/6347/15
адміністративне провадження №К/9901/30897/20
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 

судді-доповідача - Жука А.В.,
суддів: Загороднюка А.Г., Мельник-Томенко Ж.М.
перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 
на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 березня 2020 року
та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 вересня 2020 року
у справі №826/6347/15
за позовом ОСОБА_2 , ОСОБА_1 
до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Кабінету Міністрів України, 
треті особи: Публічне акціонерне товариство «Київенерго», Товариство з обмеженою відповідальністю «Євро-Реконструкція», ОСОБА_3 , 
про визнання протиправною бездіяльності, визнання постанови незаконною та нечинною в частині,- 
ВСТАНОВИВ :
16 листопада 2020 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 березня 2020 року та постанову Шостого апеляційного у справі №826/6347/15.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 листопада 2020 року визначено склад колегії суддів: Жук А.В. (головуючий суддя), судді: Загороднюк А.Г., Мельник-Томенко Ж.М.
20 листопада 2020 року до Верховного Суду через систему «Електронний суд» від ОСОБА_1  надійшла заява про відвід колегії суддів у складі:  судді-доповідача - Жука А.В., суддів: Загороднюк А.Г., Мельник-Томенко Ж.М.  у цій справі.
Ухвалою Верховного Суду від 23 листопада 2020 року заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду Жука А.В., Загороднюка А.Г., Мельник-Томенко Ж.М. у справі №826/6347/15 визнано необґрунтованою та передано зазначену заяву до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України, для розгляду заяви.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 листопада 2020 року визначено головуючого суддю Мартинюк Н.М. для розгляду заяви ОСОБА_1 про відвід суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду Жука А.В., Загороднюка А.Г., Мельник-Томенко Ж.М. у справі №826/6347/15.
Ухвалою Верховного Суду від 30 листопада 2020 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі Жука А.В., Загороднюка А.Г., Мельник-Томенко Ж.М. у справі №826/6347/15 за позовом ОСОБА_1 до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, Кабінету Міністрів України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Публічне акціонерне товариство "Київенерго", Товариство з обмеженою відповідальністю "Євро-Реконструкція", ОСОБА_3 , про визнання протиправною бездіяльності, визнання постанови незаконною і нечинною в частині.
Під час перевірки матеріалів касаційної скарги встановлено, що касаційна скарга подана з пропуском строків, встановлених   статтею 329 Кодексу адміністративного судочинства України   (далі -   КАС України), а тому підлягає залишенню без руху, з огляду на наступне.
Так, відповідно до частини першої   статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Як слідує з відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень, постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 вересня 2020 року ухвалена у відкритому судовому засіданні із проголошенням вступної та резолютивної частин оскаржуваного судового рішення, повний текст якої виготовлено 05 жовтня 2020 року.
Враховуючи викладене, останнім днем для звернення до суду з касаційною скаргою в межах встановленого законом строку, був день із датою 06 листопада 2020 року, в той час, як касаційну скаргу до Верховного Суду скаржником подано лише 16 листопада 2020 року, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду касаційної інстанції про отримання касаційної скарги, яка подана безпосередньо до суду 16 листопада 2020 року, тобто з пропуском строку встановленого для цього.
У касаційній скарзі ОСОБА_4 зазначає, що оскаржувану постанову апеляційного суду ним отримано      09 жовтня 2020 року та просить поновити строк на касаційне оскарження у зв`язку з вжитими карантинними заходами на ПАТ «Укрпошта» щодо персонального вручення поштових відправлень та посилається на пункт 3 Прикінцевих положень КАС України.
Водночас, наведені скаржником доводи не можуть бути свідченням того, що останній без зайвих зволікань скористався своїм правом на подання касаційної скарги в строк, який передбачено вимогами КАС України, а також належним підтвердженням поважності причин пропущення строку на касаційне оскарження.
Статтею 44 КАС України      передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
Тобто, особа, зацікавлена у поданні касаційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання касаційної скарги здійснюється судом касаційної інстанції лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на касаційне оскарження судового рішення.
За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.
Суд звертає увагу скаржника, що для здійснення судом належної оцінки та перевірки доводів, наведених заявником в обґрунтування поважності підстав пропуску строку касаційного оскарження, такі посилання повинні бути підтверджені відповідними письмовими документами або іншими доказами, з яких достовірно вбачається існування обставин, зазначених у заяві про поновлення строку.
Водночас, обґрунтовуючи поважність пропуску строку на касаційне оскарження, ОСОБА_1 посилається на вжиття карантинних заходів на ПАТ «Укрпошта», однак, Верховний Суд з огляду на вказані скаржником доводи зазначає, що обставини щодо спалаху коронавірусної інфекції можуть бути підставою для поновлення процесуального строку, якщо пропуск строку безпосередньо обумовлений цими обставинами (хвороба, зміна режиму роботи, неможливість ознайомлення з матеріалами справи в суді з незалежних від скаржника причин тощо). 
Обґрунтованих доказів на підтвердження того, що введені обмеження, впроваджені у зв`язку з карантином на ПАТ «Укрпошта» завадили позивачу вчасно отримати оскаржуване судове рішення та належним чином реалізувати своє право на касаційне оскарження постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 вересня 2020 року у справі №826/6347/15, скаржником не наведено.
Таким чином, вказані заявником доводи, без надання відповідних доказів на їх підтвердження (зокрема, доказів щодо вжиття карантинних заходів на ПАТ «Укрпошта»), не свідчать про наявність обставин, які би могли зумовити поновлення строку касаційного оскарження.
До того ж, продовження процесуальних строків на строк карантину закінчилося 06 серпня 2020 року, як це встановлено в пункті 3   розділу VI КАС України   в редакції   Закону України від 18 червня  2020 року №731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)».
Також, ОСОБА_1 зазначає про наявність підстав для поновлення йому строку на подання касаційної скарги з огляду на приписи пункту 3   Розділу   «Прикінцеві положення» КАС України.
Разом з цим, Верховний Суд наголошує, що приписи пункту 3   Розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України   не свідчать про наявність підстав для автоматичного поновлення  скаржнику строку на подання касаційної скарги, оскільки положення зазначеної норми пов`язують можливість поновлення процесуального строку на подання відповідної  скарги саме з наявністю об`єктивних перешкод, зумовлених безпосередньо тими заходами, які вживаються державою для запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19. Тобто між дією карантинних обмежень та неспроможністю позивача подати касаційну скаргу протягом передбаченого законом строку має бути причинний зв`язок.
З огляду на зазначене посилання ОСОБА_1 на положення зазначеної норми самі собою не можуть бути безумовною підставою для поновлення йому процесуального строку на подання касаційної скарги, тому що він повинен аргументувати те, які карантинні заходи та в який саме спосіб завадили йому звернутися до суду з відповідною скаргою протягом строку, визначеного законом, а Суд, своєю чергою, має надати безпосередню оцінку поважності цих причин.
Таким чином, оскільки матеріалами касаційної скарги не підтверджено поважність пропуску строку касаційного оскарження з моменту отримання позивачем  копії рішення суду апеляційної інстанції (09 жовтня 2020 року) до подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду (16 листопада 2020 року), Суд не вбачає підстав для визнання наведених скаржником у клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження підстав пропуску такого строку поважними.
Відповідно до частини третьої   статті 332 КАС України, касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених   статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.            
З огляду на наведене, подана касаційна скарга підлягає залишенню без руху для надання скаржнику можливості повідомити Верховний Суд про інші поважні причини пропуску строку на касаційне оскарження.
При цьому Суд звертає увагу скаржника на те, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя, а є лише вимогою суду привести касаційну скаргу у відповідність до норм КАС України.
Відповідно до частини другої      статті 332 КАС України, до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених      статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення      статті 169 цього Кодексу.
Згідно положень частини першої та другої      статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями      160,      161      цього      Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
На підставі вищенаведеного та керуючись статями      169,   329,   330,   332 КАС України, Суд
УХВАЛИВ:
1. Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на касаційне оскарження, визнавши зазначені в ньому причини пропуску строку неповажними.
2. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 березня 2020 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 вересня 2020 року у справі №826/6347/15 -   залишити без руху.
3.   Надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали, для усунення недоліків касаційної скарги, які зазначені в мотивувальній частині ухвали.
4.       Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк      у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

...........................

...........................

...........................

А.В. Жук
А.Г. Загороднюк 
Ж.М. Мельник-Томенко
Судді Верховного Суду