Ухвала                                   
 
09 грудня 2020 року
м. Київ
 
справа № 761/20305/16-ц
провадження № 61-33671св18
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: 
головуючого - Червинської М. Є.,
суддів: Бурлакова С. Ю., Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Коротуна В. М. (суддя-доповідач), 
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - ОСОБА_2 ,
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , на рішення Апеляційного суду м. Києва від 12 жовтня 2017 року в складі колегії суддів: Білич І. М., Вербової І. М., Поліщук Н. В.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У червня 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до 
ОСОБА_2 про усунення перешкод у володінні та користуванні квартирою.
 
Позовна заява мотивована тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору дарування квартири. Відповідач є його братом, який зареєстрований та проживає без згоди позивача у вказаній квартирі. Відповідач перешкоджає у користуванні та володінні квартирою, зловживає спиртними напоями, не сплачує комунальні послуги. 
 
Посилаючись на те, що позивач не має можливості належним чином здійснювати своє право власності та користуватися квартирою та з урахуванням викладеного, позивач просив суд усунути йому перешкоди у володінні та користуванні квартирою АДРЕСА_1 шляхом виселення ОСОБА_2 .
 
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
 
Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 07 лютого 
2017 року позовні вимоги задоволено частково.
 
Зобов`язано усунути перешкоди ОСОБА_1 у володінні та користуванні квартирою АДРЕСА_1 шляхом виселення ОСОБА_2 .
 
У частині позовних вимог про зняття ОСОБА_2 з реєстраційного обліку відмовлено.
 
Вирішуючи спір, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач не є членом сім`ї позивача, користується спірною квартирою без відповідної на це підстави, чим створює позивачу перешкоди у здійсненні ним свого права користування та розпорядження нерухомим майном.
 
Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції
 
Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 12 жовтня 2017 року заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 07 лютого 2017 року скасовано та ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позову.
 
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції, виходив з того, що будучи членом сім`ї колишнього власника (матері) відповідач набув сервітутного права користування цим житлом за фактом набуття статусу члена його сім`ї. Цей сервітут виникає на житло, яке є власністю певної фізичної особи. Право членів сім`ї власника житла на користування ним є особистим сервітутом, який встановлюється фактом визнання певних осіб членами сім`ї власника. Оскільки відсутні належні та допустимі докази на підтвердження того, що мати відповідача, яка була власником спірної квартири до 2015 року не визнавала за своїм сином (відповідачам) право користування квартирою, тому припинення права користування відповідачем спірним житлом не може бути здійснено за положеннями статей 64, 156 ЖК України, статті 405 ЦК України так як ці норми на спірні правовідносини не поширюються. Право відповідача на користування спірною квартирою підлягає припиненню на вимогу власника цього майна відповідно до положень частини другої статті 406 ЦК України, проте такі вимоги позивачем не були заявлені.
 
Короткий зміст вимог касаційної скарги
 
У листопаді 2017 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , подав до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просив скасувати рішення апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції.
 
Ухвалою Верховного Суду від 06 травня 2020 року зупинено касаційне провадження у справі № 761/20305/16-ц за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у володінні та користуванні квартирою, за касаційною скаргою представника  ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , на рішення Апеляційного суду м. Києва від 12 жовтня 2017 року до закінчення перегляду у касаційному порядку Великою Палатою Верховного Суду справи                                          № 447/455/17-ц.
 
Частиною першою статті 254 ЦПК України визначено, що провадження у справі поновлюється за клопотанням учасників справи або за ініціативою суду не пізніше десяти днів з дня отримання судом повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення.
 
Великою Палатою Верховного Суду прийнято постанову від 13 жовтня 2020 року у справі № 447/455/17, яка 02 грудня 2020 року внесена до Єдиного державного реєстру судових рішень, а тому колегія суддів поновлює провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у володінні та користуванні квартирою.
 
З огляду на те, що усунуто обставини, що викликали зупинення касаційного провадження у справі, то воно підлягає поновленню.
 
Керуючись частиною першою статті 254, статтею 260 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
 
Поновити касаційне провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у володінні та користуванні квартирою, за касаційною скаргою представника  ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , на рішення Апеляційного суду м. Києва від 12 жовтня 2017 року.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

 
Головуючий	М. Є. Червинська  	
Судді: 	С. Ю. Бурлаков  	
 	А. Ю. Зайцев  	
 	Є. В. Коротенко  	
 	В. М. Коротун