ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2020 року	Львів	Справа № 1.380.2019.006332 пров. № А/857/10363/20	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:
головуючого судді                                        Шавеля Р.М.,
суддів                                                            Глушка І.В. та Кузьмича С.М.,
з участю секретаря судового засідання -           Омеляновської Л.В.,

а також сторін (їх представників):
від позивача -                                         Лилик В.В.;
від відповідача -                                         Посисень І.Р.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Львові апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 14.07.2020р. в адміністративній справі за позовом Державного реєстратора Мостиської районної державної адміністрації Львівської обл. ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, треті особи без самостійних вимог на предмет спору Державне підприємство «Національні інформаційні системи», Товариство з обмеженою відповідальністю «Ленд Груп», Товариство з обмеженою відповідальністю «ПММ-Захід», про визнання протиправними та скасування наказів в частині анулювання доступу до державного реєстру (суддя суду І інстанції: Костецький Н.В., час та місце ухвалення рішення суду І інстанції: 09 год. 49 хв. 14.07.2020р., м.Львів; дата складання повного тексту рішення суду І інстанції: 22.07.2020р.),-

В С Т А Н О В И В:

28.11.2019р. позивач державний реєстратор Мостиської районної державної адміністрації /РДА/ Львівської обл. ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом, в якому, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просила:
поновити строк на оскарження наказу Міністерства юстиції України № 3464/5 від 08.11.2019р.;
визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України № 3464/5 від 08.11.2019р. «Про скасування реєстраційних дій в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» в частині анулювання доступу державному реєстратору Мостиської РДА Львівської обл. ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;
визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України № 3466/5 від 08.11.2019р. «Про скасування реєстраційних дій в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» в частині анулювання доступу державному реєстратору Мостиської РДА Львівської обл. ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;
судові витрати стягнути та розподілити в порядку, встановленому законом (Т.1, а.с.5-10, 89-92).

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 14.07.2020р. заявлений позов задоволено; визнано протиправним та скасовано наказ Міністерства юстиції України № 3464/5 від 08.11.2019р. «Про скасування реєстраційних дій в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» в частині анулювання доступу державному реєстратору Мостиської РДА Львівської обл. ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; визнано протиправним та скасовано наказ Міністерства юстиції України № 3466/5 від  08.11.2019р. «Про скасування реєстраційних дій в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» в частині анулювання доступу державному реєстратору Мостиської РДА Львівської обл. ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань; стягнуто на користь державного реєстратора Мостиської РДА Львівської обл. ОСОБА_1 з Міністерства юстиції України за рахунок бюджетних асигнувань судовий збір в розмірі 3842 грн. (Т.2, а.с.237-241).

Не погодившись із рішенням суду, його оскаржив відповідач Міністерство юстиції України, який покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що в своїй сукупності призвело до невірного вирішення спору, просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні заявленого позову (Т.3, а.с.2-16).
Вимоги за апеляційною скаргою обґрунтовує тим, що судом першої інстанції не враховано того, що апелянтом своєчасно повідомлено позивача про час та місце проведення засідання Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації, на якому проводився розгляд скарг третіх осіб. Зокрема, на сайті Міністерства юстиції України було своєчасно розміщено відповідне оголошення. Окрім того, на передодні засідання Комісії уповноваженою особою апелянта додатково телефонограмою повідомлено суб`єкта оскарження про час і місце розгляду скарги.
Скарга, яка стосується позивача, була сформована як самостійна скарга через веб-сайт igov.gov.ua від 06.11.2019р. та надіслана позивачу, що підтверджується в позовній заяві.
Згідно вимог законодавства у випадку наявності документів, що підтверджують факт порушення прав скаржника, такі додаються до скарги, а у разі їх відсутності - немає обов`язку долучення таких документів, тому позивач безпідставно зазначає про те, що йому не надано жодних додатків, які б свідчили про порушення чинного законодавства.
В оспорюваному наказі не відображено фактів, які б свідчили про порушення позивачем законодавства, оскільки такі факти викладені у висновку Комісії, на підставі якого Міністерство юстиції України приймає відповідне рішення.
Під час судового розгляду позивач не оскаржувала та не спростовувала порушень, які були допущені при вчиненні нею реєстраційних дій щодо ТзОВ «Ленд Груп» та ТзОВ «ПММ-Захід».
Порушення процедури ухвалення того чи іншого рішення може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення.
Анулювання доступу до реєстрів є контрольною функцією, яка застосовується виключно за наслідками та у випадку вчинення державними реєстраторами порушень в процесі вчинення реєстраційних дій.
Із результатів розгляду скарги вбачається, що позивачем вчинено реєстраційні дії із порушенням порядку проведення державної реєстрації.
Встановивши факт порушення у процесі здійснення реєстраційної дії без належної правової підстави, всупереч порядку вчинення реєстраційних дій та загальним засадам державної реєстрації, апелянт Міністерство юстиції України використав свої дискреційні повноваження.
Також рішення про анулювання доступу державного реєстратора до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань прийнято з огляду на грубе порушення вимог законодавства у сфері державної реєстрації прав, допущене державним реєстратором ОСОБА_1

Інші учасники справи не подали до суду апеляційної інстанції відзиви на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, визначеного в ухвалі про відкриття апеляційного провадження, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача по справі, представника відповідача на підтримання поданої скарги, заперечення представника позивача, перевіривши матеріали справи та апеляційну скаргу в межах наведених у ній доводів, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції, 05.11.2019р. ТзОВ «Ленд Груп» звернулось до Міністерства юстиції України із скаргою на дії державних реєстраторів Глинської сільської ради Калинівського району Вінницької обл. Сімоник Я.І., Роздолівської сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької обл. Святої К.М. (Т.1, а.с.26-29).
ТзОВ «ПММ-Захід» 05.11.2019р. звернулось до Міністерства юстиції України із скаргою на дії державного реєстратора Роздолівської сільської ради Мурованокуриловецького району Вінницької обл. Святої К.М. (Т.1, а.с.198-201).
06.11.2019р. ТзОВ «Ленд Груп», ТзОВ «ПММ-Захід» подали доповнення до скарг від 05.11.2019р., а саме оскаржили дії державного реєстратора Мостиської РДА Львівської обл. ОСОБА_1 (Т.1, а.с.165-168, 212-215).
За наслідками розгляду поданої скарги ТзОВ «Ленд Груп» Міністерство юстиції України, на підставі висновку Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації від 07.11.2019р., прийняло наказ № 3464/5 від 08.11.2019р. «Про скасування реєстраційних дій в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», яким, зокрема, анульовано доступ державному реєстратору Мостиської РДА Львівської обл. ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (Т.1, а.с.149-163).
Окрім того, за наслідками розгляду поданої скарги ТзОВ «ПММ-Захід» Міністерство юстиції України, на підставі висновку Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації від 07.11.2019р., прийняло наказ Міністерства юстиції України № 3466/5 від 08.11.2019р. «Про скасування реєстраційних дій в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», яким, зокрема, анульовано доступ державного реєстратора Мостиської РДА Львівської області ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (Т.1, а.с.178-190).
Приймаючи рішення по справі та задовольняючи заявлений позов, суд першої інстанції виходив з того, що суб`єкт розгляду скарги - Міністерство юстиції України - не повідомило державного реєстратора Мостиської РДА Львівської обл. ОСОБА_1 про час і місце розгляду скарг, а також не скерувало державному реєстратору копії скарги та доданих до неї документів не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті. Такі процедурні порушення розгляду скарг обумовлюють наявність достатніх і необхідних правових підстав для визнання протиправними та скасування оспорюваних наказів в частині анулювання позивачу доступу до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
При цьому, оспорювані накази не підлягають перевірці по суті встановлених ними обставин, тобто, результатів перевірки скарг, оскільки позбавлення суб`єкта оскарження можливості взяти участь у розгляді цих скарг є істотним порушенням процедури розгляду скарги, яке ставить під сумнів безсторонність (неупередженість), повноту перевірки та обґрунтованість рішення, що є достатньою підставою для визнання протиправним та скасування оспорюваних наказів.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийшов до вірних та обґрунтованих висновків про наявність правових підстав для задоволення заявленого позову, з огляду на наступне.

Спірні правовідносини регулюються приписами Закону України № 1952-IV від 01.07.2004р. «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (у редакції, чинній на момент виникнення таких відносин).
Відповідно до ч.ч.1 і 2 ст.37 цього Закону рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду.
Міністерство юстиції України розглядає скарги, в тому числі, на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав (крім випадків, коли таке право набуто на підставі рішення суду, а також коли щодо нерухомого майна наявний судовий спір).
Рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України та його територіальних органів протягом 60 календарних днів з дня прийняття рішення, що оскаржується, або з дня, коли особа дізналася чи могла дізнатися про порушення її прав відповідною дією чи бездіяльністю.
У разі якщо розгляд та вирішення скарги потребують перевірки діяльності державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав, а також залучення скаржника чи інших осіб, Міністерство юстиції України та його територіальні органи можуть подовжити строки розгляду та вирішення скарги, повідомивши про це скаржника. При цьому загальний строк розгляду та вирішення скарги не може перевищувати 45 календарних днів.
Згідно з ч.6 ст.37 вказаного Закону за результатами розгляду скарги Міністерство юстиції України та його територіальні органи приймають мотивоване рішення про:
1) відмову у задоволенні скарги;
2) задоволення (повне чи часткове) скарги шляхом прийняття рішення про:
а) скасування рішення про державну реєстрацію прав, скасування рішення територіального органу Міністерства юстиції України, прийнятого за результатами розгляду скарги;
б) скасування рішення про зупинення державної реєстрації прав, про зупинення розгляду заяви або про відмову в державній реєстрації прав та проведення державної реєстрації прав;
в) виправлення помилки, допущеної державним реєстратором;
в-1) усунення порушень, допущених державним реєстратором, з визначенням строків для виконання наказу;
г) тимчасове блокування доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав;
ґ) анулювання доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав;
е) притягнення до дисциплінарної відповідальності посадової особи територіального органу Міністерства юстиції України;
є) направлення до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України подання щодо анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.
Рішення, передбачені пп.«а», «ґ» і «е» п.2 цієї частини, приймаються виключно Міністерством юстиції України.
Відповідно до ч.9 ст.37 зазначеного Закону порядок розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації прав, територіальних органів Міністерства юстиції України визначається КМ України.

Постановою КМ України № 1128 від 25.12.2015р. затверджено Порядок розгляду скарг у сфері державної реєстрації, згідно пункту 2 якого (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) для забезпечення розгляду скарг суб`єктом розгляду скарги утворюються постійно діючі комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації (далі - комісія), положення та склад яких затверджуються Мін`юстом або відповідним територіальним органом.
Відповідно до п.8 вказаного Порядку під час розгляду скарги по суті комісія встановлює наявність чи відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення скаржника, зазначених у скарзі, та інші обставини, які мають значення для об`єктивного розгляду скарги, у тому числі шляхом перевірки відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чи Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - реєстри), та у разі необхідності витребування документів, пояснень тощо у суб`єкта оскарження, і вирішує:
1) чи мало місце прийняття оскаржуваного рішення суб`єктом оскарження, чи мала місце оскаржувана дія або бездіяльність суб`єкта оскарження;
2) чи було оскаржуване рішення прийнято суб`єктом оскарження на законних підставах, чи здійснювалася дія або вчинялася бездіяльність суб`єктом оскарження на законних підставах;
3) чи належить задовольнити кожну з вимог скаржника або відмовити в їх задоволенні;
4) чи можливо поновити порушені права або законні інтереси скаржника іншим способом, ніж визначено ним у своїй скарзі (зокрема внесення шляхом виправлення технічних помилок у записах реєстрів взамін скасування рішення державного реєстратора);
5) які рішення підлягають скасуванню або які дії, що випливають з факту скасування рішення або з факту визнання оскаржуваних дій або бездіяльності протиправними, підлягають вчиненню.
Згідно з п.9 наведеного Порядку під час розгляду скарги по суті обов`язково запрошується скаржник та/або його представник (за умови якщо ним зазначено про це у скарзі), суб`єкт оскарження та інші заінтересовані особи, зазначені у скарзі або встановлені відповідно до відомостей реєстрів. Неприбуття таких осіб, яким було належним чином повідомлено про розгляд скарги, а також неотримання такими особами повідомлень про час та місце розгляду скарги з причин, що не залежать від суб`єкта розгляду скарги, не перешкоджає її розгляду.
Пунктом 10 зазначеного Порядку визначено, що суб`єкт розгляду скарги своєчасно, але не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті, повідомляє особам, запрошеним до розгляду скарги по суті, про час і місце розгляду скарги в один з таких способів:
телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у скарзі);
шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту;
засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі та/або інших документах що додаються до скарги).
Згідно з п.11 цього Порядку копії скарги та доданих до неї документів надаються особам, запрошеним до розгляду скарги по суті (крім скаржника), не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті. Суб`єкт оскарження та інші заінтересовані особи, зазначені у скарзі або встановлені відповідно до відомостей реєстрів, мають право подавати письмові пояснення по суті скарги, які обов`язково приймаються комісією до розгляду.
Відповідно до п.12 наведеного Порядку за результатами розгляду скарги суб`єкт розгляду скарги на підставі висновків комісії приймає мотивоване рішення про задоволення скарги або про відмову в її задоволенні з підстав, передбачених Законами, у формі наказу.

Отже, суб`єкт владних повноважень Міністерство юстиції України повинен обрати і притримуватися такої процедури розгляду скарги, за якої не тільки скаржник, але й суб`єкт оскарження та зацікавлені особи повинні бути обізнаними про подання скарги та дату, час і місце її розгляду. Інакше кажучи, обрана відповідачем форма повідомлення зацікавленої особи про скаргу і порядок її розгляду з погляду стороннього зовнішнього спостерігача має свідчити про поінформованість суб`єкта оскарження чи зацікавленої особи, а також про об`єктивну спроможність суб`єктів реєстраційних відносин виразити і донести до Міністерства юстиції України свою позицію щодо доводів скарги.
Порядок розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затв. постановою КМ України № 1128 від 25.12.2015р., не визначає вимог щодо змісту повідомлення. 
Водночас, враховуючи мету такого повідомлення, воно повинно містити інформацію щонайменше про скаржника, суб`єкта оскарження (державного реєстратора, дії якого оскаржуються), суть скарги, час та місце розгляду скарги. Зміст повідомлення повинен бути достатнім для того, щоб зацікавлені особи (зокрема, державний реєстратор) могли зрозуміти, що скарга стосується реєстраційних дій, до яких вони мають відношення, і суть цієї скарги.
Неприбуття осіб, яких було належним чином повідомлено про розгляд скарги, а також неотримання такими особами повідомлень про час та місце розгляду скарги з причин, що не залежать від суб`єкта розгляду скарги, не перешкоджає її розгляду.
Отже, неприбуття лише належним чином повідомлених осіб не перешкоджає розгляду справи. На противагу цьому, якщо на засідання не прибула особа, яку належним чином не повідомили, то така обставина є вагомою підставою щодо неможливості розгляду скарги.

Із матеріалів справи слідує, що державний реєстратор Мостиської РДА Львівської обл. ОСОБА_1 не була належним чином повідомлена про розгляд справи в установлені строки - не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті.
Такий висновок стверджується наступним.

Міністерством юстиції України долучено до справи реєстраційні журнали телефонограм відділу забезпечення діяльності Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (Т.1, а.с.174-177, 191-194), з яких неможливо встановити, якого змісту телефонограма була передана державному реєстратору Мостиської РДА Львівської обл. ОСОБА_1; чи містила телефонограма інформацію щодо скаржника, суб`єкта оскарження (державного реєстратора, дії якого оскаржуються); суть скарги; час та місце розгляду скарги.
За таких умов не видається можливим об`єктивно встановити, чи зміст повідомлення був достатнім для того, щоб державний реєстратор міг зрозуміти, що скарга стосується його реєстраційних дій, яких саме його реєстраційних дій, і суть цієї скарги.
При цьому, згідно записаної у зазначених реєстраційних журналах телефонограм інформації телефонограми були передані 06.11.2019р., проте, навпроти прізвища позивача не міститься жодної відмітки про те, чи насправді позивач повідомлений та/або не відповідає на дзвінок, хоча така інформація наведена щодо інших осіб, зазначених в скарзі.

Засідання Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації щодо розгляду скарг ТзОВ «Ленд Груп», ТзОВ «ПММ-Захід» відбулось 07.11.2019р. (Т.1, а.с.157-163, 180-190).
Таким чином, відповідач доводить факт повідомлення державного реєстратора Мостиської РДА Львівської обл. ОСОБА_1 про розгляд скарги лише за один день до дня засідання Комісії з питань розгляду скарг.
Приписами п.10 Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затв. постановою КМ України № 1128 від 25.12.2015р., встановлено, що суб`єкт розгляду скарги своєчасно, але не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті, повідомляє особам, запрошеним до розгляду скарги по суті, про час і місце розгляду скарги; може повідомляти крім, телефонограми, шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту, засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі та/або інших документах, що додаються до скарги).

Щодо посилань апелянта про своєчасне розміщення на сайті Міністерства юстиції України повідомлення про засідання Комісії щодо розгляду скарг ТзОВ «Ленд Груп», ТзОВ «ПММ-Захід»; скарга, яка стосується позивача, сформована як самостійна скарга через веб-сайт igov.gov.ua від 06.11.2019р., тому вона 06.11.2019р. була надіслана позивачу, колегія суддів зазначає, що жодних доказів про належне розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України про розгляд зазначених скарг, а також скерування скарг засобами електронної пошти, до матеріалів справи відповідачем не долучено.
При цьому, приписи Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затв. постановою КМ України № 1128 від 25.12.2015р., передбачають лише обов`язок суб`єкта розгляду скарги своєчасно, але не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги по суті, провести повідомлення осіб, запрошеним до розгляду скарги по суті, про час і місце розгляду скарги в один із визначених способів, при цьому правила обчислення такого строку не визначені, що дає можливість для застосування судом аналогії закону (ч.6 ст.7 КАС України).

Відповідно до ст.ст.251-253 Цивільного кодексу України строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Терміном є певний момент у часі, з настанням якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення.
Строк та термін можуть бути визначені актами цивільного законодавства, правочином або рішенням суду.
Строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами.
Термін визначається календарною датою або вказівкою на подію, яка має неминуче настати.
Перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
Аналогічні положення містяться в інших законодавчих актах, в тому числі у ч.1 ст.120 КАС України.

Враховуючи вищевикладене, навіть при розміщенні 06.11.2019р. на офіційному веб-сайті відповідача повідомлення про розгляд зазначених скарг ТзОВ «Ленд Груп», ТзОВ «ПММ-Захід» на 07.11.2019р., початок перебігу дводенного строку розпочався з 07.11.2019р., і тривав до 09.11.2019р. (тобто, два дні - 08.11.2019р. та 09.11.2019р. включно), що свідчить про недотримання дводенного строку повідомлення до дня розгляду скарги.

Отже, наведені процедурні порушення, допущені Міністерством юстиції України при розгляді скарг стосовно позивача, повинні сприйматися як безумовне свідчення протиправності прийнятого за наслідками розгляду справи рішення, оскільки такі вплинули на можливість позивача реалізувати своє право на належний і всебічний розгляд скарги, а також мали визначальний вплив на встановлення обставин, які були висвітлені в скарзі.

Зазначені обставини в своїй сукупності слугують достатньою правовою підставою для висновку про те, що Комісією з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації порушено наведений Порядок.
Недотримання процедури розгляду скарг призводить до визнання результатів розгляду таких скарг незаконними та відсутності правових наслідків останніх.
Виходячи з цих міркувань, оспорювані накази не підлягають перевірці по суті встановлених ним порушень зі сторони державного реєстратора, тобто, в частині результатів перевірки скарг, оскільки позбавлення суб`єкта оскарження можливості взяти участь у розгляді цих скарг є істотним порушенням процедури розгляду скарги, яке ставить під сумнів безсторонність (неупередженість), повноту перевірки та обґрунтованість рішення, що є достатньою підставою для визнання протиправним та скасування оспорюваних наказів.

          Колегія суддів враховує правову позицію, висловлену Верховним Судом по аналогічній категорії справ, зокрема, в постановах Касаційного адміністративного суду від 28.03.2018р. у справі № 826/19452/16, від 20.05.2019р. у справі №826/9046/16, від 11.10.2019р. у справі № 810/1701/18, від 24.12.2019р. у справі № 826/13305/17, від 18.06.2020р. у справі № 820/1063/17, яка в силу приписів ч.5 ст.242 КАС України та ч.6 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є обов`язковою під час вирішення наведеного спору.

Враховуючи вищенаведені обставини справи, суд першої інстанції дійшов послідовного та обґрунтованого висновку про те, що відповідач не довів правомірності прийняття спірних наказів, а саме:
№ 3464/5 від 08.11.2019р. «Про скасування реєстраційних дій в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» в частині анулювання доступу державному реєстратору Мостиської РДА Львівської обл. ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;
№ 3466/5 від 08.11.2019р. «Про скасування реєстраційних дій в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» в частині анулювання доступу державному реєстратору Мостиської РДА Львівської обл. ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
За таких умов заявлені державним реєстратором Мостиської РДА Львівської обл. ОСОБА_1 позовні вимоги підлягають до задоволення.

          В частині решти доводів апеляційної скарги колегія суддів враховує, що всі конкретні, доречні та важливі доводи позивача, наведені в позовній заяві, були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.
Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.
У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.
Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.
Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції не встановив неправильного застосування норм матеріального права, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення і погоджується з висновками суду першої інстанції у справі, якими позовні вимоги задоволені у визначений спосіб.

Оцінюючи в сукупності наведені обставини справи, виходячи з вищевказаних положень нормативно-правових актів, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийшов до вірного висновку про підставність та обґрунтованість заявленого позову, через що останній підлягає до задоволення, із вищевказаних мотивів.

За правилами ст.139 КАС України понесені судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги належить покласти на апелянта Міністерство юстиції України.

З огляду на викладене, суд першої інстанції правильно та повно встановив обставини справи, ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків судового рішення, а тому підстав для скасування рішення суду колегія суддів не вбачає і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.139, ч.3 ст.243, ст.310, п.1 ч.1 ст.315, ст.316, ч.1 ст.321, ст.ст.322, 325, 329 КАС України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 14.07.2020р. в адміністративній справі № 1.380.2019.006332 залишити без задоволення, а вказане рішення суду - без змін.

Понесені судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на апелянта Міністерство юстиції України.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення; у випадку оголошення судом апеляційної інстанції лише вступної та резолютивної частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	Р. М. Шавель 	
судді	 	І. В. Глушко 	
 	 	С. М. Кузьмич 	
Дата складення повного тексту судового рішення: 18.11.2020р.