Ухвала
 
11 листопада 2020 року
м. Київ
 
справа № 623/367/20
провадження № 61-12905ск20
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., розглянувши касаційну скаргу  ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 30 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Касаційного цивільного суду про порушення цивільних прав органом державної влади,
ВСТАНОВИВ:

28 серпня 2020 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 30 липня 2020 року у вищевказаній справі.
 
Ухвалою Верховного Суду від 14 вересня 2020 року подану касаційну скаргу залишено без руху для викладення касаційної скарги державною мовою, надання уточненої касаційної скарги та її копій відповідно до кількості учасників справи та надання оригіналу документа, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документа, що підтверджує підстави звільнення заявника від сплати судового збору відповідно до закону.
 
Ухвалою Верховного Суду від 08 жовтня 2020 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від судового збору відмовлено, продовжено заявникові строк для усунення зазначених вище недоліків.
 
29 жовтня 2020 року від  ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку надійшла заява, у якій викладено заперечення на ухвалу Верховного Суду від 08 жовтня 2020 року щодо оформлення касаційної скарги державною (українською) мовою.
Також у поданій заяві ОСОБА_1 просить звільнити його від сплати судового збору, посилаючись на тяжкий майновий стан та на те, що розмір судового збору, який йому необхідно сплатити за подання касаційної скарги перевищує 5% від його річного доходу за попередній календарний рік. 
 
На підтвердження наведених обставин заявником надано відомості з державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2019 по 4 квартал 2019 року, надані Ізюмським управлінням Головного управління ДПС у Харківській області 27 лютого 2020 року, з яких вбачається, що сума доходу ОСОБА_1 за вказаний період складає 13 949 грн (4 491 грн + 4 692 грн + 4 766 грн).
 
У зв`язку зі звільненням у відставку судді ОСОБА_2 на підставі подання секретаря Другої судової палати Червинської М. Є., 10 листопада 2020 року проведено повторний авторозподіл справи, скарга  ОСОБА_1 передана на розгляд до Верховного Суду у складі колегії суддів:                  Коротенка Є. В. (судді-доповідача), Бурлакова С. Ю., Зайцева А. Ю.
У задоволенні клопотання слід відмовити з наступних підстав.
Відповідно до частини першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення 
у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами 
є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній 
у частині першій цієї статті. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Необхідно зазначити, що розмір судового збору за подання даної касаційної скарги становить 420,40 грн (2 102*0,2).
З наданих заявником відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків вбачається, що розмір судового збору за подання даної касаційної скарги (420,40 грн) не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу заявника за попередній календарний рік, а саме - 697,45 грн                          (13 949 грн *5%).
Таким чином, підстави для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору відсутні.
 
У зв`язку з наведеним, заявнику потрібно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги, визначений ухвалою судді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 14 вересня 2020 року, або надати докази, що підтверджують підстави звільнення його від сплати судового збору відповідно до закону.
 
Крім цього, необхідно зазначити, що частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.
У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа            № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).
Частиною першою статті 9 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.
Відповідно до частини четвертої статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.
Таким чином, застосування положень частини четвертої статті 9 ЦПК України стосується випадків усного спілкування учасника судового процесу в межах судового засідання, вказані приписи не можуть бути застосовані при складенні процесуальних документів, зокрема касаційних скарг.
Згідно з частиною першою статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою.
 
Відповідно до частини першої статті 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою.
З огляду на зазначене, касаційна скарга повинна бути викладена державною (українською) мовою.
Заявник не виконав й інші вимоги ухвали Верховного Суду від 14 вересня 2020 року, зокрема, не виклав касаційну скаргу державною мовою та не надав уточнену касаційну скаргу та її копії відповідно до кількості учасників справи.
Частиною другою статті 127 ЦПК України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Враховуючи викладене, строк для усунення недоліків слід продовжити та повідомити про це заявника.
 
Керуючись статтями 127, 185, 393 ЦПК України, 
 
УХВАЛИВ:
 
У задоволенні клопотання  ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити. 
 
Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення зазначених вище недоліків до 15 грудня 2020 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                    Є. В. Коротенко