Номер провадження: 22-ц/813/7417/20 
Номер справи місцевого суду: 523/6515/20
Головуючий у першій інстанції Середа І. В.
Доповідач Князюк О. В.

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.12.2020 року                                                                 м. Одеса
Одеський апеляційний суд у складі колегії:
головуючого Князюка О. В.,
суддів: Таварткіладзе О. М., Заїкіна А. П.,
за участю секретаря – Бикової К.А., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою  ОСОБА_1 подану через представника - адвоката Унгуряну Сергія Івановича на ухвалу Суворовськогорайонного суду м. Одеси від 15 травня 2020 року по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечка Дмитра Миколайовича, державного підприємства "Сетам", ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Бежан Андрій В`ячеславович, Суворовська районна державна адміністрація в особі органу опіки та піклування Одеської міської ради про визнання недійними електронні торги, свідоцтва про придбання нерухомого майна, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень,

ОПИСОВА ЧАСТИНА

ОСОБА_2 звернувся до Суворовського районного суду м. Одеси з позовною заявою до ОСОБА_1 , приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечка Дмитра Миколайовича, державного підприємства «Сетам», ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Бежан Андрій В`ячеславович, Суворовська районна державна адміністрація в особі органу опіки та піклування ОМР, про визнання недійсними електронних торгів, проведених 25.02.2020 р., визнання недійсним протоколу електронних торгів від 25.02.2020 р., акту про проведені електронні торги від 24.02.2020 р., визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна серія І № 809, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний №51864386 від 03.04.2020 р., та відновлення запису про реєстрацію права власності на квартиру, розташовану в АДРЕСА_1 , оскільки торги проведені з порушенням діючого законодавства, відсутні рішення, які набрали законної сили щодо права звернення стягнення на предмет іпотеки, а тому продаж квартири є передчасною.
Ухвалою Суворовськогорайонного суду м. Одеси від 13 травня 2020 року вказану позовну заяву було прийнято до провадження та призначено до розгляду у загальному порядку.
14.05.2020 р. позивачем ОСОБА_2 до суду подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно - квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , посилаючись на те, що відповідач ОСОБА_1 набула права володіння, користування та розпорядження вказаним майном, викупивши квартиру на електронних торгах. Відповідач вже вимагає звільнити квартиру та планується перепродажа третім особам, а зараз позивачем оскаржується правомірність та законність проведення цих торгів, тому невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся. Також позивач просив заборонити ОСОБА_1 та третім особам вчиняти будь-які дії: з володіння, користування та розпорядження квартирою, в тому числі скасовувати реєстрацію мешканців квартири, вселяти інших осіб до вказаної квартири, укладати договори щодо оренди квартири, надання/припинення комунальних послуг; щодо обмеження прав ОСОБА_2 у володінні та користуванні квартирою, а також просив заборонити держреєстраторам, а також іншим суб`єктам, на яких покладені функції держреєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти реєстраційні дії щодо вказаної квартири.
Ухвалою Суворовськогорайонного суду м. Одеси від 15 травня 2020 року заяву ОСОБА_2 було задоволено частково, вжито заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що зареєстрована на праві власності за ОСОБА_1 . В іншій частині заяви-відмовлено.
Ухвалу вмотивовано тим, що між сторонами дійсно наявний спір, оскільки відповідач як власник може скористатися своїм правом на розпорядження майном, тоді, в разі прийняття судом рішення, невжиття заходу забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим його виконання. Крім того, зміна власника майна може викликати необхідність залучення до участі у справі нових учасників, що буде впливати на строки розгляду справи.
Щодо заборони ОСОБА_1 та третім особам вчиняти будь-які дії: з володіння, користування та розпорядження квартирою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в тому числі скасовувати реєстрацію мешканців квартири, вселяти інших осіб до вказаної квартири, укладати договори щодо оренди квартири, надання/припинення комунальних послуг; щодо обмеження прав ОСОБА_2 у володінні та користуванні квартирою, а також заборони держреєстраторам, іншим суб`єктам, на яких покладені функції держреєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти реєстраційні дії щодо вказаної квартири, то в цій частині суд дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню, оскільки накладення арешту на нерухоме майно є достатнім заходом забезпечення позову.
Не погоджуючись із ухвалою суду, апеляційну скаргу подано представником  ОСОБА_1 - адвокатом Унгуряну Сергієм Івановичем, в якій з посиланням на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права ставиться питання про скасування ухвали.
Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що матеріли справи не містять доказів щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову, а лише посилання позивача на можливість відчуження відповідачем квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Зазначає, що посилання позивача на потенційну можливість реалізації майна відповідачем та ухилення від виконання судового рішення не підтверджених відповідними доказами та відсутність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову не є достатньою підставою для накладення арешту на майно.
Апелянт також вказує, що позивач безпідставно зазначив, що невжиття заходів забезпечення позову унеможливить або утруднить виконання рішення суду, оскільки у разі задоволення позову судове рішення не підлягатиме примусовому виконанню.
Звертає увагу суду на відсутність співмірності заходів забезпечення позову заявленим вимогам. 
Учасники справи у судове засідання не з`явилися. Про дату, час і місце розгляду справи сповіщені належним чином. Причини неявки не повідомили. 
02 грудня 2020 року до суду апеляційної інстанції надійшла заява ОСОБА_4 про відкладення розгляду справи. В обгрунтуваня поданої заяви позивач зазначив, що оскаржується ухвала про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру, де проживає його сім`я. Результати розгляду апеляційної скарги є життєво важливими для нього, тому 
ОСОБА_2 просить суд про відкладення розгляду справи на будь-яку іншу дату, відповідно з можливістю його особисто довести до суду обстаивни справи.
Щодо посилань ОСОБА_2 у заяві про відкладення розгляду справи на неможливість прибуття до судового засідання у зв`язку з запровадженням карантину та необхідності його особистої участі під час розгляду апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне. 
Згідно з Указом Президента України від 13 березня 2020 року № 87/2020 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 березня 2020 року «Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» з метою попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронавірусом COVID-19: 1, на всій території України установлено карантин.
Рада суддів України рекомендувала у період з 16 березня до закінчення дії карантину встановити особливий режим роботи судів України, а саме: роз`яснити громадянам можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із карантинними заходами (Лист Ради суддів України від 16.03.2020 р., адресований Верховному Суду, Вищому антикорупційному суду, місцевим та апеляційним судам).
Пунктами 1, 5 розпорядження Голови Одеського апеляційного суду від 16.03.2020 року «Про тимчасові заходи з метою попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену короновірусом COVID-19» з наступними змінами передбачено, що тимчасово, з 17.03.2020 року до закінчення дії карантину зупиняється розгляд справ у відкритих судових засіданнях за участю учасників судового процесу та припинено їх пропуск до залів судових засідань на час вжитих заходів. Апеляційний суд розглядає цивільні справи, які не віднесені до справ, зазначених у ч. ч. 1, 2 ст. 369 ЦПК України, у відсутності учасників справи та осіб, які не залучалися до участі у справі судом першої інстанції, за наявності відомостей про їх повідомлення про дату, час і місце розгляду справи. У разі відсутності таких даних, а також у разі подання заяви (заяв) про бажання прийняти участь у справі особисто, суд відкладає судове засідання на іншу дату.
Вказане розпорядження видано з метою забезпечення здійснення правосуддя Одеським апеляційним судом, забезпечення доступу громадян до правосуддя під час дії установленого державою карантину.
Згідно із ч. 2 ст. 372 ЦПК України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Крім того, сторони не позбавлені права звернення до суду із клопотанням про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференцзв`язку.
Виходячи з вищевказаного, враховуючи строки розгляду справи, баланс інтересів сторін у якнайскорішому вирішені питання щодо розгляду справи по суті, усвідомленість її учасників про розгляд справи, колегія суддів ухвалила розглянути справу за відсутності її учасників.
03 грудня 2020 року до Одеського апеляційного суду надійшли письмові пояснення ОСОБА_3 . Заявник зазначив, що після ознайомлення з матеріалами справи апеляційну скаргу вважає обгрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.
ОСОБА_3 також зазначив, що ефективність обраного позивачем способу захисту в частині визнання незаконним і скасування свідоцтва має оцінити суд, перевіривши, зокрема, чи є необхідним для відновлення власності позивача визнання незаконним і скасування свідоцтва. Обраний позивачем спосіб захисту цивільного права має призводити до захисту порушеного чи оспорюваного права або інтересу. 

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, судова колегія дійшла таких висновків.
Під забезпеченням позову слід розуміти вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом.
Забезпечення позову необхідне у разі, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.
Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).
Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.
Зазначені обмеження встановлюються ухвалою суду і вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову (стаття 154 ЦПК України).
Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.
Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд не здійснює розгляд справи по суті, а лише вирішує питання забезпечення можливості виконання рішення суду по суті в разі задоволення позову.
Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) з урахуванням доказів, наданих стороною для підтвердження своїх вимог, має пересвідчитись, зокрема у тому, що між сторонами дійсно виник спір, існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також співмірність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, що звернулася з таким клопотанням, заявленим позовним вимогам.
При оцінці зазначеної співмірності, слід ураховувати безпосередній зв`язок заяви про забезпечення позову з предметом позову, співвідношення заявленій вимозі, необхідність вжиття забезпечувальних заходів їхній меті.
Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.
Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведене до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.
Як вбачається із матеріалів справи, що позивач звернувся з позовом про визнання недійсними електронних торгів, проведених 25.02.2020 р., визнання недійсним протоколу електронних торгів від 25.02.2020 р., акту про проведені електронні торги від 24.02.2020 р., визнання недійсним свідоцтва про придбання нерухомого майна серія І № 809 , скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний №51864386 від 03.04.2020 р., та відновлення запису про реєстрацію права власності на квартиру, розташовану в АДРЕСА_1 .
Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно станом на 21.04.2020 року за відповідачем ОСОБА_1 з 31.03.2020 року зареєстровано право власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Підставою для державної реєстрації права власності є свідоцтво про придбання нерухомого майна на аукціоні з реалізації заставленого майна.
З врахуванням вищенаведеного, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що між сторонами виник спір майнового характеру.
Колегія суддів відхиляє посилання апелянта на недоведеність заявником ризиків невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду у разі задоволення його позову, оскільки підставою для забезпечення позову є не докази, які підтверджують ризики невиконання рішення суду, а обґрунтоване припущення позивача, що невжиття відповідних заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів, за захистом яких має намір звернутися позивач.
Колегія суддів вважає, що зазначені доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на нормах діючого законодавства та матеріалах справи а мотивовані на припущеннях. У той час,  як забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача (заявника). Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. (висновок Верховного Суду, постанова №6-846цс16 від 17.10.2018 року).
Доводи апелянта в скарзі не спростовують обґрунтованих висновків суду про наявність підстав для забезпечення позову, оскільки між сторонами виник спір та існує загроза утруднення виконання можливого рішення суду. Крім того, колегія суддів вважає, що обрані заходи є цілком співмірними із заявленими позовними вимогами, оскільки між сторонами дійсно існує спір про визнання договорів недійсними та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА
Керуючись ст. ст. 367, 374 ч.1 п.2, 376 ч.1 п.п.1-4,  381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів судової палати у цивільних справах Одеського апеляційного суду, -

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – залишити без задоволення. 
Ухвалу Суворовського районного суду м. Одеси від 15 травня 2020 року по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Колечка Дмитра Миколайовича, державного підприємства "Сетам", ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Бежан Андрій В`ячеславович, Суворовська районна державна адміністрація в особі органу опіки та піклування Одеської міської ради про визнання недійними електронні торги, свідоцтва про придбання нерухомого майна, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень – залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст судового рішення складено 09 грудня 2020 року.

Головуючий:                                                                                О. В. Князюк

Судді:                                                                  А. П. Заїкін

О. М. Таварткіладзе