ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/13858/19                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Вєкуа Н.Г.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2020 року                                                                      м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді            Ключковича В.Ю.,
суддів          Парінова А.Б.,                 
                                                                                                            Беспалова О.О.,          
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 серпня 2020 року (прийняте за наслідком розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, суддя Вєкуа Н.Г.) у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Аркада Буд Холдинг" до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового  повідомлення-рішення, - 

                                               В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Аркада Буд Холдинг" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у м. Києві від 05.03.2019 № 0193641206.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що податкові накладні були подані на реєстрацію вчасно, але реєструвалися відповідачем із порушенням строку, встановленого Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 серпня 2020 року  адміністративний позов задоволено частково; визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у м. Києві від 05.03.2019 року № 0193641206 в частині   строків реєстрації податкових накладних № 34 від 28.12.2018, №33 від 28.12.2018,№29 від 27.12.2018,№ 9 від 28.09.2018 і №13   від 28.09.2018 на загальну суму   192   841,90 грн.; в іншій частині позову відмовлено.
Не погоджуючись із вказаним рішенням в частині задоволення позовних вимог, Головне управління Державної податкової служби у м. Києві (як правонаступник Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві) подало апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 13.08.2020 в частині задоволених позовних вимог та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.
В апеляційній скарзі Головне управління Державної податкової служби у м. Києві вказує, що відповідно до Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року № 1246, операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години, водночас, відповідно до вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції, таким чином, саме в момент отримання квитанції про реєстрацію електронного документа, податкова накладна може вважатися зареєстрованою.
Апелянт вказує, що податкова накладна від 28.12.2018 року №34 направлена на реєстрацію 15.01.2019 року о 21:23:10, тобто після закінчення операційного дня, доставлена до центрального рівня ДПС України 16.01.2019 року в 08:00:00, податкова накладна від 28.12.2018 року №33 направлена на реєстрацію 15.01.2019 о 21:23:00, тобто після закінчення операційного дня, доставлена до центрального рівня ДПС України 16.01.2019 в 08:00:00, податкова накладна від 27.12.2018 року №29 направлена на реєстрацію 15.01.2019 року о 21:33:43, тобто після закінчення операційного дня, доставлена до центрального рівня ДПС України 16.01.2019 року в 08:00:00, податкова накладна від 28.09.2018 року №9 направлена на реєстрацію 15.10.2019 року о 20:34:44, тобто після закінчення операційного дня, доставлена до центрального рівня ДПС України 16.10.2019 року в 08:04:07, податкова накладна від 28.09.2018 року №13 направлена на реєстрацію 15.10.2019 року о 20:09:02, тобто після закінчення операційного дня, доставлена до центрального рівня ДПС України 16.10.2019 року в 08:03:35, а тому вказані податкові накладні не вважаються зареєстрованими автоматично, оскільки контролюючим органом не могло бути надіслано квитанцію про прийняття чи неприйняття податкової накладної до моменту її фактичної доставки до поштової скриньки ДФС України.
Крім того, в апеляційній скарзі Головного управління Державної податкової служби у місті Києві міститься клопотання про заміну сторони відповідача правонаступником - Головним управлінням Державної податкової служби у місті Києві.
Розглянувши вказане клопотання, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно ст. 52 Кодексу адміністративного судочинства України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.
Постановою Кабінету Міністрів України від 19 червня 2019 року № 537 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 1. Реорганізовано деякі територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 2.
Відповідно до Переліку територіальних органів Державної податкової служби, що утворюються утворено Головне управління ДПС у м. Києві, а відповідно до Переліку територіальних органів Державної фіскальної служби, що реорганізуються, до Головного управління ДПС у м. Києві приєднано Головне управління ДФС у м. Києві.
До Єдиного державного реєстру юридичних, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесений запис № 1 074 102 0000 086626 від 30.07.2019 про державну реєстрацію Головного управління ДПС у м. Києві.
Згідно із розпорядженням Кабінету Міністрів України № 682-р від 21.08.2019 функції і повноваження Державної фіскальної служби з реалізації державної податкової політики, державної політики із адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, державної політики у сфері боротьби із правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та законодавства з інших питань припинено, а контроль за дотриманням таких функцій та повноважень покладено на Державну податкову службу згідно із постановою Кабінету Міністрів України від 6 березня 2019 р. N 227 "Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України" (Офіційний вісник України, 2019 р., N 26, ст. 900).
В контексті вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для заміни Головного управління ДФС у м. Києві на Головне управління ДПС у м. Києві в порядку правонаступництва.
Від позивача відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.
У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.
Судом апеляційної інстанції з матеріалів справи встановлено, що ГУ ДФС у м. Києві  було проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації   податкових накладних та/або   розрахунків коригування   податкових накладних   в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «Аркада Буд Холдинг» за 2017-2018 роки.
За результатами проведеної перевірки було винесено Акт №1585/26-15-12-06/41086629 від 14.02.2019, відповідно до якого встановлено порушення   граничних термінів реєстрації податкових накладних /розрахунків коригування до податкових накладних, визначених п. 201.10 ст. 201 та згідно зі ст. 120-1. 1 ст. 120-1 Податкового Кодексу України застосовано штрафні санкції на загальну суму 309143, 86 грн.
02 квітня 2019 року ТОВ «Аркада Буд Холдинг» було отримано податкове повідомлення-рішення №0193641206 від 05.03.2019.
16 квітня 2019 року   ТОВ «Аркада Буд Холдинг» подало до Державної фіскальної служби України скаргу №16/04/01 на податкове повідомлення-рішення №0193641206 від 05.03.2019.
За результатами розгляду скарги Державна фіскальна служба України винесла рішення № 27178/6/99-99-06-01-25 від 13.06.2019, яким податкове повідомлення-рішення від 05.03.2019 залишено без змін, а скаргу позивача - без задоволення.
Незгода позивача із прийнятим податковим повідомленням-рішенням від 05.03.2019 року зумовила його звернення до суду з даним позовом.
Задовольняючи позовні вимоги частково, суд першої інстанції дійшов висновку, що податкові накладні № 34 від 28.12.2018, №33 від 28.12.2018, №29 від 27.12.2018, № 9 від 28.09.2018 і №13  від 28.09.2018 було направлено для реєстрації 15.10.2018  до Єдиного реєстру податкових накладних за допомогою платного програмного забезпечення M.e.doc., що свідчить про те, що позивачем вжито всіх можливих заходів для проведення своєчасної реєстрації вказаних податкових накладних, а відтак відсутні зі сторони платника податків протиправні дії щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних №34 від 28.12.2018, №33 від 28.12.2018, №29 від 27.12.2018,№ 9 від 28.09.2018 і №13   від 28.09.2018, що у свою чергу виключає склад податкового правопорушення в розумінні   ст.109 ПК України.
Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, колегія суддів апеляційного суду зазначає наступне.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правовідносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює  Податковий кодекс України.
У позовній заяві позивач стверджував, що терміни реєстрації податкових накладних не можуть бути об`єктом, який підлягає перевірці шляхом проведення   камеральної перевірки, оскільки не є даними податкової звітності, що відповідає абз 2 п. 76.1 Податкового Кодексу України.
Колегія суддів не погоджується із такими доводами позивача та звертає увагу, що відповідно до підпункту 75.1.1. п. 75.1 ст. 75 Податкового Кодексу України   предметом камеральної перевірки може бути своєчасність  подання податкових декларацій (розрахунків)   та/або своєчасність   реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування   до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування   до акцизних накладних   у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних   та/або своєчасність сплати узгодженої суми   податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються   (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, а відтак, такі доводи колегія суддів відхиляє.
Щодо доводів позивача про порушення відповідачем порядку складення та надіслання акту перевірки, як підстави для визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 05.03.2019 № 0193641206, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до п. 86.2 ст. 86 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час проведення перевірки позивача) за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Згідно п. 42. 2 ст. 42 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час проведення перевірки позивача) документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).
Як вбачається з матеріалів справи, Акт про результати камеральної перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «Аркада Буд Холдинг» за 2017-2018 роки №1585/26-15-12-06/41086629 від 14.02.2019 надісланий на адресу ТОВ «Аркада Буд Холдинг» (01014, м. Київ, Печерський р-н, вул. Звіринецька, буд. 63) та отриманий представником ТОВ «Аркада Буд Холдинг» за довіреністю - ОСОБА_1 19.02.2019 (ШКІ 0410711754435), що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.38, т.1).
Відповідно до п. 86.8 ст. 86 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час проведення перевірки позивача) податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.
Згідно п. 58.3 ст. 58 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час проведення перевірки позивача) податкове повідомлення-рішення вважається належним чином врученим платнику податків (крім фізичних осіб), якщо його надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Податкове повідомлення-рішення вважається надісланим (врученим) фізичній особі, якщо його вручено їй особисто чи її представникові, надіслано на адресу за місцем проживання або останнього відомого місцезнаходження фізичної особи з повідомленням про вручення або у порядку, визначеному пунктом 42.4 статті 42 цього Кодексу. У такому самому порядку надсилаються податкові вимоги та рішення про результати розгляду скарг.
Таким чином, оскільки податкове повідомлення-рішення № 0193641206 прийняте 05.03.2019, тобто, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем представнику ТОВ «Аркада Буд Холдинг» Акту перевірки №1585/26-15-12-06/41086629 від 14.02.2019, колегія суддів вважає доводи позивача в цій частині необґрунтованими, а дій відповідача такими, що вчинені у відповідності до положень ПК України.
Щодо доводів позивача про те, що ТОВ «Аркада Буд Холдинг» не отримувало Акту перевірки та працівника ОСОБА_1 в штаті позивача немає, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до пункту 90 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270 (далі - Правила) адресат може уповноважити іншу особу на одержання адресованого йому поштового відправлення, коштів за поштовим переказом за довіреністю, що оформляється в установленому законодавством порядку.
Довіреність на одержання поштового відправлення, коштів за поштовим переказом може бути посвідчена нотаріально, посадовою особою організації, в якій довіритель працює, навчається, перебуває на стаціонарному лікуванні, або за місцем його проживання.
Пунктом 94 Правил визначено, що порядок доставки поштових відправлень, поштових переказів, повідомлень про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичних друкованих видань юридичним особам визначається на підставі договору, що укладається юридичною особою з оператором поштового зв`язку за місцем обслуговування.
Прості та рекомендовані поштові відправлення, повідомлення про надходження поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичні друковані видання, адресовані юридичним особам, можуть доставлятися з використанням абонентських поштових скриньок, що встановлюються на перших поверхах приміщень чи інших доступних для цього місцях або у канцелярії, експедиції тощо, розміщені на перших поверхах приміщень, чи видаватися в приміщеннях об`єкта поштового зв`язку представникам юридичних осіб, уповноваженим на одержання пошти.
У разі вручення рекомендованих поштових відправлень, рекомендованих повідомлень про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлень про надходження поштових відправлень з використанням абонентської поштової скриньки згідно з укладеним договором датою вручення вважається дата їх вкладення до скриньки.
Відправлення "EMS", адресовані юридичним особам, можуть видаватися їх представникам, уповноваженим на одержання пошти, у приміщенні адресата.
З наведеного вбачається, що абонент самостійно визначає як організувати відносини з оператором поштового зв`язку, щоб забезпечити отримання надісланої йому кореспонденції.
Застосовуючи ці положення у контексті обставин справи, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
Надсилання документів контролюючим органом рекомендованим листом з повідомленням про вручення за місцезнаходженням юридичної особи, вказаним останньою у адміністративному позові, та, за адресою, що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, є належним виконанням обов`язків контролюючим органом щодо надсилання відповідних документів. При цьому відносини між оператором поштового зв`язку, який доставляє лист, та адресатом (позивачем), перебувають поза контролем відправника (контролюючим органом).
Крім того, відсутність у штаті ТОВ «Аркада Буд Холдинг» працівника з прізвищем ОСОБА_1 жодним чином не свідчить про те, що така особа не була уповноважена на отримання поштової кореспонденції ТОВ «Аркада Буд Холдинг».
Щодо висновків суду першої інстанції, що податкові накладні № 34 від 28.12.2018, №33 від 28.12.2018, №29 від 27.12.2018, № 9 від 28.09.2018 і №13  від 28.09.2018 було направлено для реєстрації 15.10.2018  до Єдиного реєстру податкових накладних за допомогою платного програмного забезпечення M.e.doc., що свідчить про те, що позивачем вжито всіх можливих заходів для проведення своєчасної реєстрації вказаних податкових накладних, а відтак відсутні зі сторони платника податків протиправні дії щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних №34 від 28.12.2018, №33 від 28.12.2018, №29 від 27.12.2018,№ 9 від 28.09.2018 і №13   від 28.09.2018, що у свою чергу виключає склад податкового правопорушення в розумінні   ст.109 ПК України, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час складення податкових накладних) при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 201.10 статті 201 постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок №1246), який визначає механізм внесення до ЄРПН відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї.
Згідно п. 2 Порядку №1246 у редакції, яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин, податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації; операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.
Приписи п. 8 Порядку №1246 визначають, що податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) - платником податку, крім випадків, визначених пунктом 9 цього Порядку.
За правилами п. п. 10-11 Порядку №1246 після складення податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі на них накладається електронний цифровий підпис посадових осіб постачальника (продавця) у такому порядку: електронний цифровий підпис головного бухгалтера (бухгалтера) або електронний цифровий підпис керівника (у разі відсутності у постачальника (продавця) посади бухгалтера); електронний цифровий підпис, який за правовим статусом прирівнюється до печатки (у разі наявності).
Після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.
Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки ряду передбачених показників (п. 12 Порядку №1246), за результатами яких формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція) (п. 13 Порядку №1246).
Згідно п. 14 Порядку №1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.
Судова колегія, з урахуванням правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 12.07.2019 у справі №0940/1600/18, вважає за необхідне зауважити, що у Порядку №1246 не міститься визначення поняття «реєстрація податкової накладної», натомість, за визначенням підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України ЄРПН - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Наведені нормативні положення дають підстави для висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної ( розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування ) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.
У даному контексті встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею.
Основні організаційно-правові засади обміну електронними документами між суб`єктами господарювання та ДФС визначає Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 року № 557 (далі - Порядок №557).
Відповідно до пунктів 8, 9, 11 вказаного Порядку у разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка. Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення. Перша квитанція (електронне повідомлення, що формується у затвердженому в установленому законодавством порядку форматі (стандарті) програмним забезпеченням контролюючого органу за результатами автоматизованої перевірки електронного документа та засвідчує факт і час отримання електронного документа в момент його отримання) надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.
Операційний день, згідно п. 2 Порядку №557, визначений як частина дня, протягом якої за наявності технічної можливості здійснюється електронний документообіг. При цьому конкретні часові межі операційного дня цим Порядком не визначені. На відміну від цього п. 3 Порядку №1246 у редакції, чинній у вересні-грудні 2018 року, встановлено, що операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. 
Така тривалість операційного дня застосовується в цілях статті 201 ПК як встановлена спеціальною нормою, що регулює порядок направлення електронного документа - податкової накладної (розрахунку коригування до податкової накладної) до ДФС для реєстрації в ЄРПН.
Таким чином, хоча Порядок №1246 в регулюванні механізму надсилання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування до податкової накладної) і відсилає до норм Порядку №577, і ці норми не були порушені контролюючим органом внаслідок направлення товариству квитанції про прийняття податкових накладних на наступний операційний день, висновок суду першої інстанції про відсутність правових підстав для притягнення ТОВ «Аркада Буд Холдинг» до відповідальності, встановленої пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України, з урахуванням меж відповідальності платника податку в механізмі реєстрації податкової накладної в ЄРПН, не узгоджується з нормами пункту 201.10 статті 201 ПК України та Порядку №1246 щодо податкових накладних №34 від 28.12.2018, №33 від 28.12.2018, №29 від 27.12.2018, № 9 від 28.09.2018 і №13   від 28.09.2018, з огляду на таке.
Як вже було зазначено вище, відповідно до абзацу тринадцятого пункту 201.10 статті 201 ПК України якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Зміст наведеної правової норми не дає підстав для її неоднозначного тлумачення безвідносно до змісту норм Порядку №577, як підзаконного акта, які не можуть застосовуватися з огляду на те, що колізія між нормами актів неоднакової юридичної сили вирішується на користь акта вищої юридичної сили.
Водночас, передумовою для отримання квитанції про прийняття або неприйняття податкової накладної є волевиявлення платника податків щодо направлення такої накладної для реєстрації, яке повинно бути реалізовано протягом операційного дня, який, як було встановлено вище, у вересні - грудні 2018 року розпочинався о 08:00 і завершувався о 20:00.
Матеріали справи свідчать, що податкова накладна № 34 від 28.12.2018 направлена для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних 15.01.2019 о 21:23:10 год. (а.с.66, т.1), податкова накладна №33 від 28.12.2018 направлена для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних 15.01.2019 о 21:23:00 год. (а.с.72. т.1), податкова накладна №29 від 27.12.2018 направлена для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних 15.01.2019 о 21:33:43 год. (а.с.77, т. 1), податкова накладна № 9 від 28.09.2018 направлена для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних 15.10.2018 о 20:34:44 год. (а.с.82, т.1), податкова накладна №13  від 28.09.2018 направлена для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних 15.10.2018 о 20:09:02 год. (а.с.86, т.1), тобто після закінчення операційного дня (після 20:00 год.)
Отже, несвоєчасна їх реєстрація в ЄРПН була зумовлена не протиправними діями контролюючого органу, а направленням платником податків таких накладних для реєстрації поза межами операційного дня (після 20:00 год).
У постанові від 12.02.2020 року у справі №1640/3102/18 Верховний Суд підкреслив, що протиправність застосування контролюючим органом штрафних санкцій за порушення строку реєстрації вищевказаних податкових накладних має місце у випадку, якщо платник податків подав для реєстрації в ЄРПН податкові накладні у строки, встановлені ПК України, протягом операційного дня до 20-ї години.
Натомість, як було встановлено раніше, однак не було враховано судом першої інстанції з огляду на незастосування до спірних правовідносин Порядку №1246 у чинній редакції, перелічені вище податкові накладні були направлені ТОВ «Аркада Буд Холдинг» на реєстрацію в ЄРПН після 20:00 год., тобто після закінчення операційного дня.
Відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України у редакції, яка була чинною станом на серпень 2018 року, порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі - 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.
Відповідно до п.  109.1  ст.109 Податкового кодексу України  податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
З урахуванням наведеного, зважаючи на те, що податкові накладні №34 від 28.12.2018, №33 від 28.12.2018, №29 від 27.12.2018, № 9 від 28.09.2018 і №13   від 28.09.2018 були направлені ТОВ «Аркада Буд Холдинг» для реєстрації в ЄРПН поза межами граничного операційного дня їх реєстрації, а саме після 20:00, то застосування до платника податків штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних у розмірі (10% від суми податку на додану вартість) відповідає вимогам положень ст. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин та прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.
Враховуючи викладене у сукупності, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, оскільки судом першої інстанції при задоволенні позовних вимог порушено норми матеріального права.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Враховуючи, що рішення суду першої інстанції не оскаржувалось в частині відмови у задоволенні позовних вимог, а саме, а саме щодо правомірності винесення податкового повідомлення-рішення № 0193641206 від 05.03.2019 року в частині строків реєстрації податкових накладних № 30 від 27.12.2018, № 31 від 27.12.2018, № 32 від 27.12.2018 року, то в цій частині рішення суду не переглядається судом апеляційної інстанції.
Зазначене узгоджується з позицією, викладеною в п. 13.1 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» від 20 травня 2013 року №7 , відповідно до якого у разі часткового оскарження судового рішення суд апеляційної інстанції в описовій частині свого рішення повинен зазначити, в якій частині рішення суду першої інстанції не оскаржується, і при цьому не має права робити правові висновки щодо неоскарженої частини судового рішення.
Згідно п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Відповідно до ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що неправильне застосування норм матеріального права призвело до помилкового вирішення справи в частині задоволення позовних вимог, а відтак, рішення суду першої інстанції слід скасувати та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 308, 311,  315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві задовольнити.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 серпня 2020 року скасувати, та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю "Аркада Буд Холдинг" до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового  повідомлення-рішення відмовити повністю.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя                                                                              В.Ю. Ключкович

Судді                                                                                         А. Б. Парінов

                                                                                                        О. О. Беспалов