ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Номер провадження 22-ц/821/1869/20	Головуючий по 1 інстанції	
Справа №711/963/19 Категорія: на ухвалу    	Позарецька С. М. 	
  	Доповідач в апеляційній інстанції	
  	Новіков О. М. 	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

       26 листопада 2020 року м. Черкаси
Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів:

	Новікова О.М.,	
  	Бондаренка С.І., Вініченка Б.Б. 	
за участю секретаря	Чуйко А.В.	

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 – адвоката Барілова Сергія Анатолійовича на ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси 02 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (ОСББ) «Гоголя 429», Черкаської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання незаконним та скасування рішення, скасування рішення про державну реєстрацію прав власності, -
в с т а н о в и в :

У лютому 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСББ «Гоголя 429», Черкаської міської ради, про визнання недійсним рішення Черкаської міської ради №2-192 від 04 лютого 2016 року та скасування рішення про державну реєстрацію права власності на земельну ділянку кадастровий номер 7110136400:02:008:0052. 
Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 02 липня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, у зв`язку з повторною неявкою у судове засідання позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце розгляду справи, який не подав заяви про розгляд справи за його відсутності з урахування того, що такі неявки перешкоджають розгляду справи.
Позивач, не погоджуючись з вказаною ухвалою, оскаржив її в апеляційному порядку.
Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що районним судом неправильно застосовані норми процесуального права, висновки, викладені в ухвалі, не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірної ухвали, а тому остання підлягає до скасування, а справу необхідно направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Апелянт вказує, що позивач та його представник не були належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, а тому суд не мав підстав для залишення позову без розгляду.
10 листопада 2020 року на адресу апеляційного суду надійшов відзив від Черкаської міської ради на апеляційну скаргу ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_1 , в якій викладені заперечення проти задоволення скарги. Зокрема, вказано на те, що позивач та його представник неодноразово, завчасно, належним чином повідомлялися про час, дату та місце розгляду справи у встановленому законом порядку. Однак, у судові засідання, призначені по справі, не з`являлися, про поважність причин неявки суду не повідомляли, жодних клопотань про оголошення перерви чи відкладення розгляду справи з поважних причин чи про можливість розгляду справи за відсутності позивача (представника позивача) не надавали.
Представник міської ради вказує на правові позиції Верховного Суду, у яких наголошено на важливому значенні добросовісної поведінки позивача та його представника у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених п. 1 ст. 6 Конвенції та на принципі диспозитивності цивільного судочинства через дисциплінуванняі позивача, як ініціатора судового розгляду.
У відзиві на скаргу представник Черкаської міської ради просить в задоволенні апеляційної скарги відмовити в повному обсязі.
19 листопада 2020 року до апеляційного суду надійшов відзив від представника ОСББ «Гоголя 429» адвоката Посипайко А.І., в якій остання вказує, що доводи апеляційної скарги про відсутність у справі доказів належного повідомлення позивача та його представника про час та місце розгляду справи є безпідставними.
Представництво інтересів позивача ОСОБА_1 здійснювала адвокат Стріховська Ю.С., яка подавала до суду заяву про її повідомлення про дату, час та місце розгляду справи з використанням засобів мобільного зв`язку, і матеріали справи містять дані про отримання представником позивача SMS-повідомлень про дату, час та місце розгляду справи. Таким чином, позивач та його представник вважаються належним чином повідомленими, а оскільки вони в судові засідання не з`являлися та не повідомляли про причини неявки, то суд цілком обгрунтовано залишив позов без розгляду відповідно до ч. 3 ст. 257 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що скарга не підлягає до задоволення.
Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що 01 лютого 2019 року ОСОБА_1 направив до суду позовну заяву про визнання незаконним та скасування рішення, скасування рішення про державну реєстрацію прав власності.
Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 11 лютого 2019 року відкрито провадження у справі за вказаним позовом та призначено підготовче засідання на 12 квітня 2019 року.
Копія цієї ухвали разом із пам`яткою про права та обов`язки учасника процесу була отримана позивачем, про що свідчить повідомлення про вручення (а.с. 33. Т. 1)
Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).
Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.
Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого «Гуржій проти України», заява № 326/3, 01 квітня 2008 року, «Олександр Шевченко проти України», № 8771/02, § 27, 26 квітня 2007 року). Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Тойшлер проти Германії» від 04 жовтня 2001 року наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.
Керуючись вказаною практикою Європейського суду, слід прийти до висновку, що позивач ОСОБА_1 , власноручно підписавши позовну заяву та отримавши ухвалу про відкриття провадження у справі за його позовом, як ініціатор судового розгляду справи, зобов`язаний активно, не зловживаючи власними процесуальними правами, брати участь у розгляді справи.
12 квітня 2019 підготовче судове засідання відкладено до 30 травня 2019 року у зв`язку з неявкою позивача. (а.с. 41, т.1)
У судове засідання 30 травня 2019 року з`явилася представник позивача – адвокат Стріховська Ю.С. (а.с. 76. т.1) згідно ордеру ЧК №117659 від 12 квітня 2019 року. (а.с. 71, т.1)
Отже, адвокат Стріховська Ю.С. є представником ОСОБА_1 відповідно до статті 60 ЦПК України та наділена такими ж процесуальними правами як і її довіритель.
Крім того, до районного суду не надсилались заяви або клопотання про припинення відносин щодо представництва адвоката Стріховської Ю.С. в інтересах ОСОБА_1 .
В апеляційній скарзі апелянт не заперечує факту представництва його інтересів адвокатом Стріховською Ю.С.
Підготовче судове засідання відкладено за клопотання ОСОБА_5 на 15 серпня 2019 року у зв`язку з неявкою відповідачів ОСББ «Гоголя 429» та з метою виключення порушення їх прав. (а.с. 76, т.1)
Наступне підготовче судове засідання проведено за участі адвоката Стріховської Ю.С. за ордером ЧК №117696 від 15 серпня 2019 року та відкладено на 26 вересня 2019 року для уточнення інформації щодо місцезнаходження співвідповідача. (а.с. 84, т.1)
Згідно із заявою представника позивача від 26 вересня 2019 року остання клопотала суд продовжити попереднє судове засідання по справі за її відсутності. (а.с. 87, т.1)
Призначене підготовче засідання було відкладено на 22 жовтня 2019 року без явки сторін за наявності заяви представника позивача та міської ради про проведення підготовчого засідання 26 вересня 2019 року без їх участі. (87, 90, т.1) 
В підготовчому судовому засіданні 22 жовтня 2019 року оголошено перерву до 25 листопада 2019 року за участі представника позивача. (а.с. 111. т.1)
В подальшому, 25 листопада 2019 року представник позивача скерувала до суду заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку із її хворобою та просила суд повідомити її за допомогою СМС-повідомлення про дату та час наступного засідання суду. (а.с. 132. т.1)
За станом здоров`я судді судове засідання відкладено на 16 грудня 2019 року, представника позивача повідомлено про час та дату наступного засідання SMS повідомленням, про що свідчить довідка про доставку SMS.(а.с. 139. т.1) 
Судове засідання 16 грудня 2019 року проведено, в тому числі, за участі представника позивача, справу призначено до розгляду по суті на 07 лютого 2020 року.
06 лютого 2020 року адвокат Стріховська Ю.С. направила до суду клопотання про перенесення розгляду справи за станом здоров`я на іншу дату та час, про що просила проінформувати її по номеру телефону, вказаному в клопотанні. (а.с. 150, т. 1).
07 лютого 2020 року судове засідання відкладено до 18 березня 2020 року. (а.с. 154, т.1)
Звіту про доставку SMS-повідомлення представнику позивача після відкладення засідання матеріали справи не містять чи належного повідомлення особисто позивача.
18 березня 2020 року судове засідання не відбулося у зв`язку із перебуванням судді на лікарняному та відкладено до 13 квітня 2020 року. 
Представник позивача ОСОБА_6 повідомлена про вказану дату судового засідання за допомогою SMS-повідомлення, що підтверджується довідкою про доставку. (а.с. 171, т.1)
13 квітня 2020 року судове засідання відкладено за заявами сторін у зв`язку із запровадженням карантину до 20 травня 2020 року. (а.с. 180, т.1)
Представник позивача ОСОБА_6 повідомлена про дату та час судового засідання за допомогою SMS-повідомлення. (а.с. 191, т.1)
У судове засідання 20 травня 2020 року представник позивача не з`явилася, поважність причин неявки до суду не повідомила. (а.с. 205, т.1). Засідання відкладено на 04 червня 2020 року.
Представник позивача Стріховська Ю.С. повідомлена про дату та час судового засідання за допомогою SMS-повідомлення. (а.с. 211, т.1)
Судове засідання 04 червня 2020 року не відбулося у зв`язку із перебуванням судді у нарадчій кімнаті по іншій справі, судове засідання вікдкладено до 02 липня 2020 року. (а.с. 215. т.1)
Представник позивача ОСОБА_6 повідомлена про дату та час судового засідання за допомогою SMS-повідомлення. (а.с. 211, т.1). Позивачу направлялась повістка, яка повернулася до суду з відміткою поштового відділення: «адресат відсутній», представнику позивача направлялася повістка, яка повернулася до суду з відміткою поштового відділення: «адресат відсутній».
Іншої поштової адреси, ніж та, що вказана позивачем, матеріали справине містять. Про зміну місця проживання позивач не повідомляв. Інших засобів зв`язку, передбачених законодавством - адреси електронної пошти, заявки на отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою SMS-повідомлення позивачем не надано.
Відповідно до ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.
Таким чином, оцінюючи в сукупності докази належного повідомлення сторони позивача про дату та час судових засідань, колегія суддів приходить до висновку, що судом вжито достатніх заходів для належного забезпечення прав позивача щодо належного вручення судових повісток, але адресат не отримав поштові відправлення з причин незалежних від суду.
Однак, представник позивача направляла до суду клопотання про її повідомлення про дату та час судового засідання за допомогою SMS-повідомлень.
У судове засідання 02 липня 2020 року представник позивача не з`явилася, поважність причин неявки до суду не повідомила. (а.с. 231, т.1), а районний суд постановив ухвалу про залишення позову без розгляду.
На підставі частин першої та другої статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.
Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
За правилами пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Таким чином, умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача.
При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача (або його представника) про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та не подання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.
Відповідно до частини п`ятої статті 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.
Тому підстави вважати, що ОСОБА_1 не повідомлений належним чином про відкладені судові засідання за його позовною заявою за умови належного повідомлення його представника відсутні.
Встановивши, що представник позивача, будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду справи, двічі поспіль не з`явилися в судові засідання ( 20 травня та 02 липня 2020 року), позивачем не надано заяв та доказів на підтвердження обставин, які перешкоджали явці в судове засідання, не подано заяви про розгляд справи за його відсутності, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність підстав для залишення позову ОСОБА_1 без розгляду.
Сама по собі неявка позивача може свідчити про втрату інтересу до вирішення справи. Вирішення спору у такому випадку є порушенням диспозитивності за відсутності клопотання позивача про розгляд справи за її відсутності.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).
Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, тому колегія суддів вважає, що апеляційна скарга є необґрунтованою.
За викладених обставин колегія суддів вважає, що районний суд правильно застосував норми матеріального та процесуального права. Підстав для задоволення апеляційної скарги не встановлено.
Керуючись ст.ст. 35, 258, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, - 

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 – адвоката Барілова Сергія Анатолійовича залишити без задоволення.
Ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси 02 липня 2020 року залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції з підстав та на умовах, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.
Повний текст постанови складено 27 листопада 2020 року.

Судді