ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 711/8719/16-а                                             Суддя (судді) першої інстанції: Степаненко О.М. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2020 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:
судді-доповідача:             Беспалова О. О.
суддів:                               Ключковича В. Ю., Епель О.В. 
за участю секретаря:       Присяжної Д. В.

позивача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25 листопада 2016 року (місце ухвалення: місто Черкаси, час ухвалення: не зазначено, дата складання повного тексту: не зазначено) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до головних інспекторів будівельного нагляду управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни, Безкровної Катерини Василівни Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування приписів про усунення порушення законодавства та зупинення будівельних робіт, скасування протоколу про адміністративне правопорушення, скасування постанови про скасування акту перевірки, припису, протоколу,- 

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом до головних інспекторів будівельного нагляду Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко І.С., Безкровної К.В. , в якому просив суд:
- скасувати акт перевірки від 13.06.2016;
- припис від 13.09.2016 № 159 про усунення порушення законодавства та припис від 13.09.2016 № 160про зупинення будівельних робіт;
- скасувати протокол про адміністративне правопорушення від 13.09.2016 № 180,
- скасувати постанову про адміністративне правопорушення від 23.09.2016 № 144.
Постановою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25 листопада 2016 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.
Не погоджуючись з вказаною постановою, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати постанову суду першої інстанції, як таку, що ухвалена з порушенням норм матеріального та процесуального права та прийняти нову постанову про скасування акту перевірки від 13.09.2016, протоколу про адміністративне правопорушення № 180 від 13.09.2016 та постанови по справі про адміністративне правопорушення № 144 від 23.09.2016.
Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 07.02.2017 року скасовано постанову Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25 листопада 2016 року в частині відмови в задоволенні позову та ухвалено нову постанову, якою позовні вимоги в цій частині задоволено. Скасовано постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області про адміністративне правопорушення від 23.09.2016 № 144. В іншій частині постанову Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25.11.2016 залишено без змін.
В подальшому постановою Верховного Суду від 25 травня 2020 року постанову суду апеляційної інстанції скасовано, а справу направлено на новий розгляд до Шостого апеляційного адміністративного суду.
Скасовуючи постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 07.02.2017 року Верховний суд зазначив, що суд апеляційної інстанції дійшов хибного висновку щодо порушення трьохмісячного строку проведення перевірки, при цьому, не надавав оцінки суті встановленого перевіркою порушення, обмежившись висновком про порушення процедури проведення позапланової перевірки.
Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 07 липня 2020 року відкрито провадження у справі та справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.
До Шостого апеляційного адміністративного суду позивачем подано додаткові пояснення та докази до апеляційної скарги, 08.09.2020 року зареєстровані за № 33003 та 01.10.2020 року зареєстровані за № 36917. Відповідно до змісту наданих додаткових пояснень, апелянтом вимоги апеляційної скарги підтримано з підстав викладених в скарзі.
Крім того, апелянтом зазначено, що він не погоджується з позицією викладеною Верховним Судом при скасуванні постанови Київського апеляційного адміністративного суду, оскільки відповідачем порушено строки притягнення його до відповідальності. 
До Шостого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу не надходив.
Крім того, ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.09.2020 року в судове засідання викликано в якості експерта - експерта-дослідника Гнатюка Віктора Григоровоча, начальника відділу незалежних оцінок та судових експертиз ТОВ "Контакт-Сервіс» для надання пояснень, однак такий виклик суду проігнорував проігнорував та в судове засідання не з`явився. 
У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Заслухавши суддю-доповідача, осіб що з`явились, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, відповідачами, на підставі направлення для проведення позапланової перевірки № 503 від 09.09.2016, для перевірки достовірності даних повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 09.06.2016 № ЧК 062161612345, проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ОСОБА_1 на об`єкті - «Будівництво індивідуального житлового будинку,   АДРЕСА_1 ».
Під час проведення перевірки  встановлено, що згідно будівельного паспорту від 08.04.2016 № 1060-бп житловий будинок має бути зблокованим з сусідніми житловими будинками по АДРЕСА_1 . Однак таке блокування житлових будинків відсутнє, зокрема зроблений спільний монолітний фундамент, спільне монолітне перекриття першого та другого поверхів, спільна перегородка між кімнатами (між житловими будинками), що не дає можливості розглядати об`єкти як зблоковані та розцінюються як один об`єкт з кількома входами. Відповідно до цього, загальна площа об`єкту є більшою ніж 300 кв. м., об`єкт не може будуватись по будівельному паспорту та повідомленню про початок виконання будівельних робіт.
За результатами перевірки інспекторами Управління ДАБІ в Черкаській області були складені акт перевірки від 13.09.2016, протокол № 180 від 13.09.2016 про адміністративне правопорушення та внесено припис № 159 від 13.09.2016 про усунення порушення вимог законодавства до 13.03.2017 і припис № 160 від 13.09.2016 про зупинення будівельних робіт.
Крім того, 13.09.2016, за результатами розгляду адміністративної справи, на позивача постановою № 144 від 23.09.2016 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 грн.
Вважаючи вказані рішення відповідачів протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.
В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Положеннями частин 1, 2 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до ч. 4 ст. 41 цього Закону посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію.
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 7 Закону №3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.
Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена в Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).
Пунктом 5 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно з пунктом 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.
Згідно з п. 7 Порядку №553 підставами для проведення позапланової перевірки є:
- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
- перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
- вимога ДАБІ про проведення перевірки;
- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;
- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Отже, законодавством встановлено конкретні підстави позапланової перевірки, зокрема, перевірка достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт. Разом з тим, щодо зазначеної підстави передбачено особливості її реалізації - вона повинна бути виявлена у строк протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.
Як встановлено у постанові Верховного Суду від 25.05.2020 року, повідомлення про початок виконання будівельних робіт подано 09.06.2016, призначено перевірку 09.09.2016, тобто в останній день тримісячного строку, а саму перевірку проведено і завершено 13.09.2016 і цього ж дня вжито заходи реагування. При цьому 10, 11.09.2016 - вихідні дні. З огляду на викладене, зроблено висновки щодо дотримання відповідачами вимог Порядку при винесенні оскаржуваних рішень. 
Щодо виявлених перевіркою порушень містобудівного законодавства, колегія суддів зазначає наступне.  
Згідно з п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.11.2011 № 466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» із змінами та доповненнями, які були внесені     постановою Кабінету Міністрів України від 21.10.2015 № 879 «Про внесення змін до Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт і визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України» та набрали чинності 07.11.2015 (далі - Порядок № 879), повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт, повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою, наведеною у додатках 1, 2 до цього Порядку № 879 (далі - повідомлення), подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта.
Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт передбачає подання Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації або отримання дозволу на виконання будівельних робіт.
Разом з тим, даним Порядком № 879 визначено вичерпний перелік об`єктів, будівництво яких здійснюється після подання Повідомлення, а саме:
- індивідуальні (садибні) житлові будинки, садові, дачні будинки не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) площею до 300 кв. метрів.
- господарські будівлі і споруди, зокрема гаражі, які розташовані на присадибних, дачних і садових земельних ділянках.
Пунктом 1.2. Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого     наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 за №103 визначено, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.
Порядком виконання будівельних робіт передбачено інші випадки відповідно до яких Замовник має право виконувати будівельні роботи, зокрема, після     реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності. Форма і механізм реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 № 466 «Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт».
Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, під час проведення позапланової перевірки достовірності даних зазначених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 09.06.2016 № ЧК 062161612345 на об`єкті «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1» встановлено, що згідно будівельного паспорту від 08.04.2016 № 1060-бп житловий будинок має бути зблокованим з сусідніми житловими будинками по АДРЕСА_1, однак таке блокування житлових будинків відсутнє. Натомість, зроблено спільний монолітний фундамент, спільне монолітне перекриття першого та другого поверхів, спільна перегородка між кімнатами (між житловими будинками), що не дає можливості розглядати об`єкти як зблоковані та розцінюються як один об`єкт з кількома входами. 
З огляду на викладене, загальна площа об`єкту є більшою ніж 300 кв. м., об`єкт не може будуватись по будівельному паспорту та повідомленню про початок виконання будівельних робіт.
Враховуючи те, що на об`єкти із загальною площею більше 300 кв. м. необхідно отримувати декларацію про початок виконання будівельних робіт, будівництво без реєстрації декларації є підставою вважати об`єкт «Будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1» самочинним будівництвом (стаття 391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).
Зазначені обставини апелянтом не спростовано, доказів на підтвердження пояснень, що вказані будинки є саме зблокованими як до позову так і до апеляційної скарги надано не було. 
Відповідно до ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення»: 
-одноквартирний житловий будинок - індивідуальний житловий будинок, що має прибудинкову ділянку; 
- секція житлового будинку - будинок або частина житлового будинку (відокремлена від інших частин глухою стіною) із квартирами (кімнатами гуртожитків), що мають вихід на одну сходову клітку або безпосередньо через коридор;
- зблокований житловий будинок - будинок квартирного типу, що складається з двох і більше квартир, кожна з яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю.
Відповідно до ДБН В.2.2-9:2018 «Громадські будинки та споруди Основні положення» зблоковані будинки - розміщення двох або декількох будинків щільно один біля одного із збереженням просторової та конструктивної самостійності, які мають одну, або декілька загальних стін.  
Апелянтом не надано доказів, що споруда розташована по АДРЕСА_1 є двома окремими будинками, що зблоковані між собою, натомість існування спільних конструкцій таких як фундамент та спільні монолітні міжповерхові перекриття, свідчать, що дана споруда є однією будівлею, хоч і з декількома виходами.
При цьому, судом не приймається як належний доказ, наданий до апеляційної скарги висновок Експертного будівельно-техніного дослідження № 28/16/буд., складений 08.12.2016 року за заявою позивача експертом-дослідником  ТОВ "Контакт-Сервіс"- Гнатюком В.Г., оскільки експерта не було попереджено про кримінальну відповідальність передбачену статтями 384 та 385 Кримінального кодексу України щодо складання висновку. Більш того, вказаний експерт, будучи викликаним в судове засідання для надання обґрунтованого та об`єктивного висновку щодо проведеного дослідження, в порядку встановленому ст. 68 КАС України, в судове засідання не з`явився. 
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо правомірності висновків перевіряючи щодо допущення ОСОБА_1 порушень норм містобудівного законодавства. 
Відтак, доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції. 
Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.
У відповідності до ст. 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності, крім випадків, якщо:
а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;
б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;
в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;
г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.
Керуючись ст.ст. 229, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т АН О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25 листопада 2016 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до головних інспекторів будівельного нагляду управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни, Безкровної Катерини Василівни Державної архітектурно-будівельної інспекції України про скасування приписів про усунення порушення законодавства та зупинення будівельних робіт, скасування протоколу про адміністративне правопорушення, скасування постанови про скасування акту перевірки, припису, протоколу залишити без задоволення.
Постанову Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25 листопада 2016 року залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач                                                                                О. О. Беспалов
Суддя                                                                                            В. Ю. Ключкович
Суддя                                                                                            О.В. Епель

(Повний текст постанови складено 01.10.2020 року)